Numedalsbanen er en del av kulturmiljøet Nore kraftverk og Numedalsbanen. Kulturmiljøet er vurdert til å ha regional verdi, jf. Oversikt over verneverdige kulturmiljøer som forteller viktige deler av Buskeruds historie (Kulturminnekompasset, Buskerud fylkeskommune 2017).
Lenke:
OPPSUMMERING
Kraftutbyggingen på Rødberg på 1920-tallet la grunnlaget for at tettstedet vokste frem. Numedalsbanen, som er en jernbanestrekning som ble bygget fra Kongsberg til Rødberg i forbindelse med kraftverket, har hatt stor betydning for gods- og persontrafikken i Numedal i 60 år. Nore kraftverk er også et tidlig eksempel på statlig engasjement innen utbygging av den alminnelige kraftforsyningen. Kulturmiljøet omfatter et område rundt kraftstasjonen for å gi et helhetlig bilde av kraftproduksjonen.
BELIGGENHET
Kulturmiljøet omfatter Nore I kraftverk på Rødberg og Numedalsbanen. Numedalsbanen strekker seg fra Rødberg i Nore og Uvdal til Kongsberg stasjon.
BESKRIVELSE
¤ Kraftstasjonsmiljøet på Rødberg
Nore I ligger på nordbredden av Rødbergdammen. Kraftstasjonen ble satt i drift i 1928, og bygningen er oppført i nyklassisisme, tegnet av arkitektene Carl Buch og Lorentz Harboe Ree. Foruten kraftstasjonen består anlegget av to verksteder, et båthus, et garasjebygg, et nyere administrasjonsbygg, i tillegg til rørgate og trallebane oppover Grytingfjellet bak stasjonsbygget. Rørgata ble faset ut i 1997 da det ble bygd ny vannvei i fjellet. På stasjonens østside ligger et stort overføringsanlegg.
Kraftstasjonen utnytter fall fra Tunhovddammen som ligger nord for kraftstasjonen. Staten hadde kjøpt rettighetene til Norefallene i 1907, og byggingen av dammen tok til i 1915. Tunhovddammen sto ferdig i 1920. Den gamle gravitasjonsdammen ble bygd inn i den nye fyllingsdammen som ble bygd i 1966. Nore I og II er de to øverste kraftverkene i Numedalslågen, med magasiner i Halnefjorden, Pålsbufjorden og Tunhovdfjorden. Nore II ble satt i drift i 1946.
Det var kun noen få gårder på Rødberg da kraftutbyggingen gikk i gang. Kraftverket la grunnlaget for at tettstedet vokste fram. En rekke bygninger ble oppført som en følge av kraftutbyggingen og den store tilflyttingen av arbeidere. Det ble bygd både boliger, skoler, butikker og sykehus. Messa (Stasjonsvegen 11) var en av de første bygningene som ble bygget. Messa er oppført som kontor- og administrasjonsbygg i 1925. Det var også bakeri for kraftverket i bakeribygningen ved Rødberg stasjon.
¤ Numedalsbanen
Numedalsbanen er 92,8 km lang og strekker seg fra Kongsberg stasjon til Rødberg. Numedalsbanen ble offisielt åpnet 19. november 1927.
Numedalsbanen ble anlagt på grunn av kraftutbyggingen på Rødberg på 1920-tallet, og det gikk opprinnelig jernbanespor helt fram til kraftstasjonen.
Det er flere stasjonsbygninger, holdeplasser, ramper og buer langs jernbanelinja. Kongsberg stasjon sto ferdig allerede i 1871 da Randsfjordbanens sidelinje Hokksund–Kongsberg sto ferdig. Dagens stasjon er imidlertid oppført i 1917 og er tegnet av G. Hoel og N.W. Grimnes.
Numedalsbanen har fraktet folk, dyr, post, varer og tømmer i 60 år. Jernbanen gjorde det lettere å frakte gods over lengre avstander. Frakt av tømmer med jernbanen erstattet fløting av tømmer i Numedalslågen. Det er sidespor og ramper flere steder langs jernbanelinja for å håndtere godstrafikken. Det var for eksempel både sidespor og en portalkran til å laste tømmer fra bil til tog på Veggli stasjon.
Person- og godstrafikken ble nedlagt mellom Rollag og Rødberg 31. desember 1988, men det foregår fremdeles godstrafikk på strekningen fra Flesberg. Det er mulig å sykle dresin på strekningen Veggli–Rødberg i sommerhalvåret.
VERNEVERDI
Nore I kraftverk ble satt i drift i 1928 og er et tidlig eksempel på statlig engasjement innen utbygging av den alminnelige kraftforsyningen. Byggingen av kraftverket la også grunnlaget for fremveksten av tettstedet Rødberg. En rekke boliger og andre bygninger ble oppført som følge av utbyggingen og tilflyttingen av arbeidere. Kulturmiljøet omfatter også rørgate og et område rundt kraftstasjonen for å gi et helhetlig bilde av kraftproduksjonen.
I tillegg omfatter kulturmiljøet Numedalsbanen, som ble bygget i forbindelse med kraftutbyggingen. Numedalsbanen ble bygget på 1920-tallet og har vært viktig for gods- og persontrafikken i Numedal gjennom store deler av 1900-tallet.
Kulturmiljøet har høy opplevelsesverdi, kildeverdi og kulturhistorisk verdi. Numedalsbanen er et viktig kulturhistorisk element i landskapet. Kraftstasjonsbygningen på Nore I har høy arkitektonisk verdi.
Nore I inngår i Statkraft sitt pågående arbeid med landsverneplan. Damanlegget tilhørende kraftverket er omtalt som bevaringsverdig av Norges vassdrags- og energidirektorat i Dammer som kulturminner. Jernbanestrekningen Rødberg–Rollag og Kongsberg stasjon er fredet etter kulturminneloven.
NYTTIGE KILDER
Norges vassdrags- og energidirektorat: Dammer som kulturminner (2013)
Norges vassdrags- og energidirektorat: Kulturminner i norsk kraftproduksjon (2013)
Kommunedelplan for kulturminner og kulturmiljøer i Nore og Uvdal