Struktur 43a ligg på vestsida av Ljøsøy på ein terrasse som skrånar mot sør, vel 5 moh. Strukturen er vel 4x4 meter i omkrets, men mykje stein er kasta ut. I midten har ein ei rydda flate på vel 1 x 0,8 meter, noko som kan tolkast som kammer.
Strukturen er svært utkasta, i sør og søraust er det ein god del stein som tydeleg høyrer til konstruksjonen, men som no ligg oppå nakent berg. Delar av steinane frå struktur 43a kan ha blitt nytta opp att i struktur 43b (enkeltminne 2).
Rapport J. Aksdal 1996.

Struktur 43b. Ein liten steinlegging, vel ein meter i diameter. Ligg på toppen av svaberget vel 3 meter nord for struktur 43a (enkeltminne 1). Det er mykje truleg at stein frå struktur 43a er nytta i konstruksjonen av struktur 43b. Forma og storleiken minner mykje om varde/grensemarkeringskonstruksjonar observert på Kollsnes.
Dokumentert ved foto.
Rapport Aksnes, J. 1996.

Fornminne 1-?: Gammetufter, fjernet i 30-åra. Påvist av Fritjof Hansen 64/9. Registrering 1994 ved Dikka Storm og Magne Olsen: Lokalitet nr 4. Gammelgården. Stuen sto der garasjen står i dag, tvers over veien på nedsiden. Fjøsen sto der hvor Gunvor Fredriksen's hus er i dag, på oppsiden av hovedveien og nedsiden av Kvannliveien. Et eldhus sto over bekken der det er en bro som skiller eiendommene idag. Det var bygget opp som en demning av stein så høyt som jordet og avpasset eldhuset. Der var det demning for vannet i nederkant av eldhuset. Eldhuset sto oppå der. Vannet steg til et visst nivå. Deretter rant vannet videre nedover. Der tok man vann, kjølte melken, ystet ost, kvitost og brunost og kokte gomme, og styrte. Garasjen som står der i dag tvers NV ovenfor hovedhuset er deler av den gamle fjøsen. Det gikk nesten helt opp til (N) eldhuset. Gårdsområdet ble gått opp sammen med Sverre Fredriksen, på gnr. brnr. Gressmyr 64:53, 26.8.1994. Han fortalte og pekte ut hvor de tidligere bygninger sto før, og hvor det tidligere var tufter og deler av den gamle "Kvannliveien". Kommentar: Området ble nevnt i registreringene for ØK i 1972. Se Grasmyr 64:1, X5.

Strukturen har form som ei delvis rydda flate av strandstein, der ein får ein flate på 4x6 m. Flaten har i nord ein voll av strandstein som er lagt opp som mur; denne strekker seg over kløfta i aust-vest retning. Muren er frå 0,5 - 1,0 m brei og ca. 0,5 m høg. Det var ikkje spor etter noko form for konstruksjon eller artefaktar i overflata av lokaliteten. Strukturen vart ikkje undersøkt nærmare.

Id 94832 er ein heller som ligg på høgda aust for Hellevatnet. Lokaliteten ligg på omlag 20 moh, og er mellom 30-50 m2 stor. Det er grave 3 funnførande prøvestikk i helleren. Til saman er det gjort 23 funn, inkludert 4 lausfunn. Råstoffa er flint, bergart, kvarts og bergkrystall. Lokaliteten er noko usikkert avgrensa i vest, då myra her er svært djup.
Utgraving: Fjernet ved utgraving i 2021 av Universitetsmuseet i Bergen, utløst av reguleringsplan for Kollsnes næringspark/naturgassparken.

Under registreringen ble det tatt 2 prøvestikk, hvor 1 var funnførende. Ved forundersøkelsen ble det tatt ytterligere 9 prøvestikk. Alle disse var funnførende. Lokaliteten er avgrenset av bart berg og lave bergknauser i N, S og V(?). Det er kun i Ø, ned mot Ljøsebukt at lokaliteten ikke er avgrenset. Lokaliteten er en boplass fra eldre steinalder, med et funnareal på omlag 220 m2. Nesten alle funnene er vannrullete.
Utgraving 2024:
Lokaliteten ble avtorvet med maskin. Det ble påvist mellommesolittiske funn i transgredert kontekst i bunn. Over det ble det funnet kulturlag fra førromersk jernalder, tolket som mulig tilknyttet produksjon av tranolje på grunn av store mengder trekull og varmepåvirket stein, samt forsteinet organisk materiale og noe bein. Funn av flatretusjerte spisser. Utvalgte deler av kulturlaget ble undersøkt ved mekanisk-stratigrafisk rutegraving. Strukturer ble snittet og dokumentert.

15,5 m2 ble torvet av for hånd og gravd i kvadranter på 50x50 cm. Bunn av stratigravisk lag 2 og hele lag 3 ble gravd i mekaniske sjikt på 5 cm. Store deler av avtorvet felt ble gravd til grunnfjell. All utgravd jordmasse ble vannsåldet i netting med 4x4 mm maskevidde. Følgende stratigrafiske lag ble avdekt: Lag 1 - Brun torv, opp til 20 cm tykt, Lag 2 - Gråsvart, fint sandholdig humus opp til 20 cm tykt. Laget var funnførende mot bunnen, Lag 3 - Gulgrå sand og grus. Laget var funnførende. Lok. 1 omfatter et 11 m2 stort funnareal der det er avdekt to aktivitetsområder (A og B). Funnene er fordelt på to naturdannede jordlag i en dybde på opptil 15 cm. Det er ikke spor av kulturlagsakkumulasjon eller flere bosetningsfaser. Funnmaterialet er homogent sammensatt, samtidig som fordelingen varierer horisontalt. En del funn lå konsentrert i groper i grunnfjellet, slik at det har funnet sted en viss horisontal og vertikal forskyvning. Konteksten vurderes som god. Lokaliteten dateres typologisk til tidligneolitikum på grunnlag av dominans av rhyolitt i avslagsmaterialet, tangespisser i flint og rhyolitt, samt at en av kjernene i rhyolitt har en tilnærmet sylindrisk form. Funnområdet på lokaliteten ligger mellom 11 og 12 moh, og er defor yngre enn 5200 år før nåtid. Frigitt etter at undersøkelsen var avsluttet.

Lokaliteten ligger på en steinete strandvoll dekket av myrjord, og er ca. 14x23 m i største utstrekning. I funnførende område skrår strandvollen med en høydeforskjell på 1,5 m. Omlag 390 m2 ble avdekket med maskin og 18 m2 ble gravd, fordelt på 47 prøvestikk og 6 hele m2. Torven var homogen og uten funn og ble fjernet med maskin. Lokaliteten ble undersøkt med prøvestikk på 50x50 cm lagt med to meters mellomrom langs x- og y-aksen. Rutene ble gravd til under funnførende nivå og i 5 cm lag. Alle masser ble vannsåldet i 4x4 mm netting. Følgende stratigrafiske lag ble avdekt: Lag 1 - Brun torv, myrjord opp til 20 cm tykt, Lag 2 - Brun, grov, tettpakket sand og grus. Stratigrafien var ensartet fra bunn til topp i prøvestikkene, og det er ikke mulig å skille ut ulike faser på grunnlag av endring i jordlag. De fleste funn av kvarts er gjort i overflaten av strandvollen og ned til 15-20 cm dybde (lag 3-4). Lokaliteten gav få funn. Slått og vannrullet flint ble funnet fra overflaten og ned til lag 9, og ikke-vannrullet flint ned til gravningslag 5 (25 cm dypt). Lokalitet 3 dateres typologisk til mellomneolitikum. Funnområdet dekker et areal på ca. 100 m2. Jordbunnsforholdene var tildels vanskelige med tettpakket, hard sand og grus. Funnene lå ned til 15 til 25 cm under overflaten, noe som antyder vertikal bevegelse i jordsmonnet. Funnkonteksten ble vurdert som usikker. Frigitt etter avsluttet undersøkelse.

60 m2 ble avtorvet maskinelt og for hånd. 22 m2 ble deretter gravd ut i tre 5 cm mekaninske gravningslag der de nederste 5 cm av stratigrafisk lag 1 var gravningslag 1 og de øverste 10 cm av stratigrafisk lag 2 var gravningslag 2 og 3. Funnområdet ble gravd i kvadranter på 50x50 cm og jordmassen ble vannsåldet i netting med 4x4 mm maskevidde. Følgende stratigrafiske lag ble avdekt: Lag 1 - Brun torv, opp til 60 cm tykt, Lag 2 - Gulgrå, lys sand og grus med pakning av store stein. Bunn av lag 1 og øvre del av lag 2 var funnførende med en funnhorisont på ca. 15 cm. Funnene lå fordelt over ca. 28 m2, men svært spredt. 20 gravningsenheter, dvs. 5 m2 var funnførende. Lokaliteten har et svært lavt antall funn sammenlignet med de fleste andre lokaliteter. Funnfordelingen viserto små funnkonsentrasjoner. Det er ikke påvist redskaper, kun avslag, kjernefragment og kjerner. Den tette pakningen med stein sammen med en finkornet, humusholdig, fuktig jordmasse gjorde undersøkelsesforholdene svært vanskelige. Lokaliteten vurderes å ha en usikker funnkontekst. Det lave antallet funn og størrelsen på funnområdet antyder samtidig at dette er spor av enfaset bruk av lokaliteten. Funnmaterialet inneholder ingen daterende typologiske element. På grunn av forekomst av råstoffene rhyolitt og mylonitt antydes en datering til yngre steinalder. Det lave antallet avslag av rhyolitt sammenlignet med større mengder flint og kvarts antyder en datering til mellomneolitikum. Funnområdet ligger mellom 10-10,5 m.o.h. som tilsvarer en datering yngre enn 4700 år før nåtid.

I overkant av 150 m2 ble avtorvet naskinelt og for hånd. 123 m2 funnførende gravningsenheter på 50x50 cm ble utgravd. Lokaliteten er gravd i opptil tre mekaniske lag på 5 cm. Mekanisk lag 1 tilsvarer en til to cm av bunnen av torven og øvre del av sandlaget (stratigrafisk lag 2). Mekanisk lag 2 og 3 er 5 cm sjikt i lag 2. All utgravd masse ble vannsåldet. Følgende stratigrafiske lag ble avdekt: Lag 1 - Brun og svart torv, opp til 40 cm tykt. Lag 2 - Gråsvart, brun, torvblandet sand med spredte trekullbiter og noe skjørbrent stein, opp til 20 cm tykt. Over store deler av flaten, og spesielt i sørlige og sørøstre delen, var det mye pimpstein i sedimentene. Laget var funnførende. Lag 2B - Svart, litt sand- og trekullblandet torv, 5-10 cm tykt. Laget var funnførende. Lag 3 - Brun sand med jevnfordelte og rundete sandkorn. Lag 4 - Grønn, kompakt finsand med rundet stein. Av strukturer ble det avdekket en ryddet flate, ildsteder, en steinrekke mellom ildstedene og områder med skjørbrent stein. Lok. 5 omfatter et samlet funnareal på 150 m2, der det er avdekket to bosetningsfaser - en tidligmesolittisk og en tidligneolittisk. De tidligneolittiske funnene knyttes til ildstedene og rekken av store stein ved disse, samt avfallsområdene med skjørbrent stein som er avdekket i midtre og nordre del av utgravningsfeltet. Konteksten vurderes å være god for de tidligneolittiske funnene; de eldre er sannsynligvis forstyrret av seinere aktivitet på stedet. Området ble frigitt etter avsluttet undersøkelse.