Kullgrop, med voll og lett synlig i terrenget. Gran, lyng og mose. Ytre d 10,5m, indre d 7,2m og dybde 1,25m.

Slep mellom Ustedal og Sangefjellet

Fangstgrop, ligger på en "hylle" i terrenget. Er trolig del av et mindre fangstsystem som ble registrert i 1998 i samme område. Fangstgropa er avlang, orientert øst - vest. På vollen i øst ligger to runde steiner. Det ligger også tilnærmet runde steiner i gropa og i veggene i fangstgropa. Det er tydelig voll utenfor gropa i vest, ca 1 m øst for selve gropa. Ut fra plassering i terrenget og størrelsen antas gropa å være en dyregrav for rein. Ytre lengde 6,5 m målt øst - vest, ytre bredde 3,5 m målt nord - sør, dybde 1,2 m. I midten av gropa en markert nedgraving på ca 2 x 1 m.

Beskrivelse fra lokalitet:
Flaske fått på breiflabbgarn på ca 50 favners dyp. Innmelder vet ikke når dette har skjedd.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Flaske av typen "shaft and globe" av engelsk proveniens.

Jernvinneanlegg. Skadet av seterveg. Slagg ligger i dagen på begge sider av vegen. Det er tidligere funnet store slaggblokker på anlegget, som i dag befinner seg på setra til Harry Weston. Det er tatt ut grus nord for anlegget. Det virker som om grøftene nylig er renset opp i forbindelse med opprusting av vegen.

Husmannsplassen Hesthagen ligger i et distrikt der husmannsvesenet som økonomisk, økologisk og sosialt system har preget både liv, virke og landskap. Denne førindustrielle strukturen er i dag borte, men det fins fremdeles enkelte fysiske minner som viser den funksjonelle sammenhengen i dette systemet. Hesthagen ligger i sin opprinnelige sammenheng som fremdeles er lesbar selv om detaljene i dyrkingslandskapet er endret. Fra plassen er sikta fortsatt delvis åpen opp mot garden Samsal, som husmannsplassen var underlagt.
Hesthagen ble rydda i 1803, og i 1815 ble den slått sammen med plassen Hagen. Våningshuset og treskelåven kan være fra da plassen ble rydda, mens fjøset skal være satt opp i 1815.
Anlegget har bygningshistorisk verdi fordi det viser hvordan husmannsplasser ble bygd i første halvdel av 1800-tallet. Anlegget representerer en type som før var svært vanlig, spesielt i denne regionen, men som
nå er nesten borte. Anlegget representerer på en troverdig og ekte måte husmannsfamiliens strev, flid og verdighet under vanskelige kår og kan stå som et viktig symbol på dette samtidig som den kan bidra til å synliggjøre de politiske og økonomiske endringene som har gjort husmannsvesenet til ei stadig fjernere historie. Plassens pedagogiske potensiale er derfor stort.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Slep mellom Strandavatnet og Kaupang. Delar av slepa er endra nede ved Bjørkli - basert på synfaring ved Bjørkli den 26.05.2014. Denne har eigen geometri - Id 177041.

Slep mellom Botnen og Rossemyr

Slep mellom Håra og Botnen

Slep mellom Fjæra og Håra