9m Ø for gårdsveien: 1. Steinstreng, orientert Ø-V. Består av en enkelt rekke stein. Nesten helt overtorvet. Bare toppen av steinen er synlige. L 5m, br 0,4m. 26m SSØ for 1: 2. Rydningsrøys. Består av et 10-talls stein, hvorav 3-4 er jordfaste. Overtorvet av mose og gress. D 3,5m. 14m SSØ for 2: 3. Rydningsrøys. delvis overtorvet med gress og mose. 10-15 synlige stein, d 0,2-0,4m, h 0,3m. Røysas mål: NØ-SV 3,5m. 3m N for 1: 4. Rydningsrøys. Noe avtorvet. D 4m, h 0,3m. 25m NNØ for 4: 5. Rydningsrøys. Ligger i Ø-hellende terreng. Delvis overtorvet. Steinenes d 0,2-0,6m. Røysas mål: NØ-SV 4m, NV-SØ 2m.

Tj¿remile i myr, gjenngrodd med karakteristisk oransje mose. Diameter: ca 9 m. Dybde trepl: 60 cm under overflaten, trolig halvkløyving, bearbeidet med øks på oversiden. Gravet et stikk I NV ytterkant. Tatt trekullprøve/treprøve. Idnr 9.

Tjæremile i myr, tj¿remile nr. 5, gjennomskåret av grøft. Tatt trekullprøve av stokkeplatting som ligger i selve grøfen. Ga datering Cal AD 1400-1490, altså førreformatorisk. Imidlertid gjenstår problemet med at en kan ha brukt treverk som har hatt høy alder. Dermed kan vi ikke si at tjæremilen er middelaldersk, bare at tømmeret er fra middelalder.

Tj¿remile i myr, tj¿remile nr. 4, gjenngrodd av oransje torvmose I sentrum av gropen, påvist treplatting hogget halvkløyving, påvist ca 10 cm under overflaten, kan v¿re sekund¿r. Tatt trekullprøve av denne sokken.

Tj¿remile i myr, gjenngrodd. idnr. 8. Dybde trepl: mellom 0,20-0,80 m.Tatt trekullprøve i treplatting som ligger 0,20 m under overflaten.

Kleberbrot i ein liten knatt i myr, 50-100 m s for Klebergvatnet. Her er teke ut fleire gryter. Den største hola er som eit 100 liters kjerald.

Veien følger tørre partier i landskapet og fremstår som en jevn ca. 1,5 m bred veibane ryddet for stein som ligger langs begge kanter. Veien finnes avtegnet på et kart fra 1708 og mer deltaljert på de militære kart fra 1802-03, men antas å være betraktelig eldre enn dette. Allerede på et veiprosjekteringskart fra 1879 omtales veien som Gammel Ridevei. Ved studier av gamle kart har det vært mulig å følge rideveien på stort sett hele strekningen og stedvis er den meget godt bevart. Noen steder er den dessverre tatt i bruk som skogsbilvei, mens andre hendelser som dambruddet i Osfallet i 1916, da Osa tok et nytt løp, har skylt bort deler av veien.

Haugane er er sju slagghaugar med grop i toppen etter blåster. Dei er 8-16 m i tvm, 1-2 m høge, oftast avlange. Dei ligg på natrulege grushaugar. Råstoffet synest ikkje å ha vore myrmalm, men jarnhaldig og sers laus flisastein i nærleiken.

Blåster i Huldehaugen 50 m v for selet på Skoddesete. Haugen er meir hylle i bakken enn eigentleg haug. Slagg herfrå finst i Arnafjorden.

Beskrivelse fra lokalitet:
Gravrøys plassert på svaberg like nord/ ovanfor Gapandehamn. Røysa er lav med stein frå nevestore til gode mannsløft. Røysa er oval, med ei breidd på 4,5 m og lengde 6,5 m. Den er orientert aust - vest. Truleg utkasta stein.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Lita, lav oval gravrøys, 4,5 x 6,5 m. Plassert ca. 15 moh på eit svaberg på Munkeurtangen, Maurangsnes.