BRØDRENE HALLÈNS HANSKEFORRETNING - Øvre Slottsgate 14 / bygård forretning
Øvre Slottsgt. 14 ligger sentralt og godt synlig i bybildet som hjørnegård mot Karl Johan og Egertorget. Den er en 4-etasjes bygning i pusset tegl med enkel pilasterdekor - en typisk representant for Oslos bygårder fra slutten av 1800-tallet. Gården er byggemeldt i 1878 og sannsynligvis oppført kort tid etter.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Formålet med fredningen er å bevare sivilingeniør Olav Selvaags prøvehus på Ekeberg, en bygningen som gjennom sin radikale forenkling rent bygningsteknisk ble banebrytende i norsk boligbygging etter krigen. Fredningen av bygningens eksteriør skal sikre bygningens opprinnelige arkitektur og byggetekniske løsninger. Både hovedstrukturen i det arkitektoniske uttrykket og detaljeringen , så som fasadeløsning med eldre vinduer, dører, materialbruk og overflater , skal opprettholdes. Formålet er videre å bevare rominndeling, bygningsdeler og overflater i de deler av interiøret som har opprinnelig karakter. Formålet med områdefredningen er å bevare virkningen av kulturminnet i landskapet og å sikre sammenhengen mellom bolighus, uthus og naturtomt som et helhetlig anlegg.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Beskrivelse fra lokalitet:
Stortorvets gjestgiveri ligger på hjørnet av Stortorvet og danner sammen med Domkirken en rest av bygningsmiljøet som omkring år 1700 vokste fram ved byens nye torv utenfor vollene. Gjestgiveriet har bevart sin karakteristiske utforming med hovedelementer fra 17- og 1800-tallet, tross betydelig ombygging og restaurering. Mot Grensen og torvet ligger den toetasjes hovedbygningen med smårutete vinduer og høyt valmet tak. Langs Møllergata og Grubbegata ligger sammensatte bygningsvolumer i form av smalere, lange fløyer. Også disse er i to etasjer, dels med preg av 1800-tallet. Mens hovedbygningen har pussete fasader, har sidefløyene delvis fasader av utmurt bindingsverk. Sidefløyene bindes sammen av en toetasjes bakfløy, slik at det dannes et lukket, rektangulært gårdsrom. Mot gårdsrommet er det svalganger langs deler av 2. etasje. Det er oppført et nytt glasstilbygg bak hovedbygningen, og plassen er brolagt. Her er det uteservering, dels på en nyere treplatting i søndre del av gårdsrommet, med inngang via portrom fra Møllergata. Anlegget framstår som en viktig historisk referanse i miljøet rundt domkirka og Stortorvet, og har høy arkitektonisk og kulturhistorisk verdi.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

BJÅLAND SØNDRE (SUISTOG) - BJAALAND / loft (bur)
Loft på underbunad. Svalganger kappet av slik at det er kun den tømra kjernen i to høgder som står igjen. Findalslaft i mye av tømmeret. Teglsteinstak.

Beskrivelse fra lokalitet:
Gjestgiveriet i Hillesund er en laftet to-etasjes bygning i barokk stil. Bakre del er i bindingsverk. Kledningen er stående. Taket er skjevrøstet. Huset ser ut til å være bygd i flere etapper. Åpenbart gjenbrukt tømmer fra andre bygninger inngår i konstruksjonen. To inngangsdører illuderer dobbel inngangsdør (labankdører). De er skjevt plassert i forhold til hverandre. Begge har overlysvindu, men i forskjellige sprossemønstre. Huset gjennomgikk omfattende rehabilitering i 1972 og i 1996. Alle vinduer og all utvendig kledning er skiftet. Det er gjort til dels store inngrep i interiøret. Det var en brannmur i huset dekket av hollandske fliser. Flisene ble fjernet og befinner seg i dag på Hald pensjonat i Mandal. Dateringen av huset er svært usikker. Ved fredningen i 1973 ble huset antatt å ha vært oppført på begynnelsen av 1700-tallet.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Sørhaugøy fyrstasjon ligger på Sørhaugøy ved innenskjærsleden til Haugesund. Fyrstasjonen ble opprettet i 1846 og er et led-/havnefyr. Stasjonen består av fyrbygning med tårnbygget inntil gavlvegg, naust og tufter etter uthus.
Fyrstasjonen er et eksempel på en familiestasjon. Kulturminner som hage og tufter av uthus som rommet både fjøs og bryggerhus gir et bilde av livet på fyrstasjonen utover selve fyrdriften. Fyrstasjonen ble nedlagt og erstattet av en fyrlykt i 1952.
I fredningsområdet er det foruten bygningene kulturminner som landing, brønn, hage, steingard, gangvei, hvitmalte tregjerder, forstøtningsmur i betong med stangjernsrekkverk, trapp, landing og rester etter tyske stillinger.
Karmsund Folkemuseum står som eier av Sørhaugøy fyrstasjon.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

LILLESAND RÅDHUS (HENSCHIENGÅRDEN) / Rådhuset - hovedbygning
Beskrivelse fra lokalitet:
Henschiengården, Lillesand rådhus ligger tilbaketrukket fra Strandgata med en åpen, parkmessig utformet plass foran, omgitt av eldre bebyggelse. Hovedbygningen er en stor to-etasjes bygning i klassisistisk stil. De tidligere bakbygningene er revet, og ble erstattet i 1979 av nyere tilbygg mot vest og nord. Rundt gårdsplassen danner bygningene en full sammenbygging, der den gamle hovedbygningen er østre lengde.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Bygningen er oppført i klassisistisk stil i to fulle etasjer med halvvalmet tak. Glaserte svarte tegl. Liggende panel. Opprinnelig engelske skyvevinduer, nå vippevinduer som gir et tilnærmet likt utseende fasademessig. Midtgangsplanløsning. Den opprinnelige hovedinngangen fra øst, fra hagen og havna, brukes lite. Det er nå felles inngang i gårdsrommet, inn i ny fløybygning.
Beskrivelse fra Bygg:
Bygningen er i 2 fulle etasjer med halvvalmet tak. Glasserte svarte tegl. Liggende panel. Opprinnelig engelske skyvevinduer, nå vippevinduer som gir et tilnærmet fasademessig likt utseende. Tidl. hovedinngang fra øst, fra nåv. park, brukes lite. Nå fellesinngang i gårdsrommet inn i ny fløybygning. Rundt gårdsplassen danner bygningene nå en full sammenbygning, den gamle hovedbygningen blir slik østre lengde.

Bredsgarden er ein dobbeltgard, med ei husrekkje, rundt 100 meter lang, på kvar side av ein brei, trebrulagt passasje. Etter brannen i 1955 er garden den nordlegaste som er nokolunde intakt. På nordsida ligg restane av Bugården og den opne passasjen som er anlagt på Bugårdens grunn, medan Enhjørningsgården er nabo i sør. Tre sjøstover vender ut mot Bryggen ¿ ei raudmåla og to okerfarga ¿ med ein enkel, udekorert opning inn til passasjen gjennom den i midten. Som elles på Bryggen, er husa langstrakte laftebygningar med svalgangar mot passasjen og saltak, for det meste i tre etasjar. Eit stykke oppe i garden går ei gangbru og ei trapp tvers over passasjen. I eit hus langt bak på sørsida er det i nyare tid skore ut ein passasje gjennom første etasje, for å gi samband til Bryggestredet. Lengst bak i denne husrekkja er to steinkjellarar, den eine av dei i to etasjar. På nordsida ligg her dei opne tomtene etter eldhuset (rive på 1800-talet) og skjøtstova (teke ned i 1917 og seinare gjenreist i skjøtstoveanlegget ved Mariakyrkja). Øvst mot Øvregaten er dei tidlegare kålhagane del av eit parkanlegg.

Funnsted for: Rund kule av småkornet, glinsende, meget tung, metallisk bergart. Overflaten dekket av små sirkelformede groper, plasert symetrisk i 3 rekker. Sirkelformet hull gjennom sentrum. Kulens diameter 9,5 cm. Funnet under vegarbeid (1954), ca 75 cm under gresstorven, grus og steinlag. Innlevert V.O. Trondheim 10.10.1968 ved registreringstjenesten, O.E.