PM 5 - SMIØYA / papirindustri fabrikkbygning
Skiensregionen har lang tradisjon som landets sentrale distrikt for handel med trelast. PM5 bevares som et kulturminne fra perioden da treforedling ble stor industri. Miljømessig fremstår den velproporsjonerte fabrikkbygningen som et viktig innslag i Skiens sentrale havneparti. Bygningen har også stor verdi som arkitektonisk enkeltobjekt.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Beskrivelse fra lokalitet:
Snipetorpgata 20 ligger i en vestvendt skråning i Snipetorp, like øst for sentrum. Området, som ligger på den gamle innfartsvegen til Skien, preges av samtidig småhusbebyggelse. Eiendommen har hage mot vest.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Laftet bolighus i en etasje med stående panel og halvvalmet tak. S gavlvegg ligger tett opp mot nabobygningen (nr. 27). Tømmermannspanelet på V fasade skal være 1800-talls, resten er fornyet. Grunnmuren er kledd med liggende panel. Alle vinduene er nyere, tofags og sidehengslede med 2x4 ruter i hvert fag, bortsett fra loftsvinduet på N gavlvegg som har 2x3 ruter i hvert fag. Vinduslistene har "ører" i alle hjørnene. På V fasade går en tretrapp med repos og gelender opp til en eldre, to-fløyet ytterdør med en glassrute og to speil i hvert fag. Døra har trekantformet toppstykke. Ytterdøra i Ø er en nyere fyllingsdør i empirestil med fem speil. Taket er tekket med enkeltkrummet, rød teglstein. Bygningen skal være satt sammen av en eldre del i N, og en yngre del i S. Det er tegnet inn en liknende bygning her på Jægerkorpsets kart fra 1796. I den nyere delen ble avdekket et dekormalt panel med innskrift og årstallet "1777". Mulig indikerer dette byggeåret, som sammenfaller med den store bybrannen av samme år.

SOMMERTEATERET I BREKKEPARKEN, Sommerteatret i Brekkeparken, Telemark museum / teateranlegg
Sommerteateret ble oppført i 1922 etter tegninger av arkitekt Heinrich Karsten (1873-1947), som en del av friluftsmuseet i Brekkeparken. Parken ble sammen med herregården Søndre Brekke innkjøpt til museumsformål i 1909. Karsten ble benyttet som arkitekt til flere arbeider i parken, bl.a. restauranten og musikkpaviljongen.
Den eldste delen av Sommerteateret sto ferdig til sesongåpningen i 1922 og utgjør midtpartiet i den nåværende teaterbygning. Den ble oppført i ny klassisistisk stil og besto bare av scenerommet og et lite garderoberom på baksiden. Allerede i 1924 ble teateret utvidet i samme stil med to side fløyer som ga plass til garderober og sceneutstyr. Fløyene ble tegnet av Karsten og er trukket litt tilbake slik at midtpartiet markeres i fasaden. I 1952 ble det oppført et mindre tilbygg på baksiden som inneholder toalett og garderoberom.
Sommerteateret er oppført i bindingsverk på en støpt grunnmur med pølsefuger. Bygningen er kledd med liggende brunmalt panel med imiterte kvadersten i rødmalt tre på hjørnene. Sceneåpningen er flankert av joniske pilastre, og dekker hele midtpartiet. På hver ende av de to sidefløyene er det et lite vindu med egyptiserende omramming i form av skrå gerikter. Ved siden av scenen er det en dør som har hatt tilsvarende omramming. Det trekantformede gavlfeltet over sceneåpningen var opprinnelig dekorert med girlandermotiv, men er nå dekket av ensfargede plater. Den eldste scenebygningen, midtpartiet, har saltak, mens de to sidefløyene har valmtak. Taket er tekket med flat sementstein. Foran scenen er det et lavt rekkverk oppdelt i tre felt med kvadratiske stolper og smale sprosser. Rekkverket ble fornyet på 80-tallet og utformingen er i samsvar med det som sto foran bygningen i 1920-årene.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Fornminne: Rundhaug av sand og grusblandet jord. Tidligere jevnt avrundet, nå flatt midtparti, pent buede sider. Klart markert, tydelig i terrenget. Del av hage. Blomsterarrangement i side og topparti. Gressdekket. Mål: diameter 8 m, høyde 0,90 m.

VOLTVEIT, Telemark museum / MUSEUMSANLEGG - loft

Hytta i Portør er oppført som eget sommerhus av arkitekt Knut Knutsen (1903-1969) i 1948. Huset ligger i et variert kystlandskap, mellom knauser og forblåste furutrær. Den har et organisk formspråk og føyer seg etter omgivelsene med bruk av skiftende former og skjeve vinkler. Utedoen på knausen nord-Øst for hytta er utført i samme formspråk, med bordkledd tak som går helt ned til bakken på hver side. Båthuset, som ligger øst for hytta, har pulttak og liggende panel.
19 (Fredning av område rundt et fredet kulturminne)

Jomfruland fyrstasjon ligger på Jomfruland utenfor Kragerø, og er et kystfyr. Fyrstasjonen ligger i det flate ra-landskapet som kjennetegner Jomfruland. Bygningene ligger samlet inne på øya, delvis inngjerdet av
steingjerder. Jomfruland fyrstasjon ble opprettet i 1839. Fyrstasjonen har to fyrtårn fra henholdsvis 1839 og 1938 hvorav det eldste har vært ute av drift siden 1938. Fyrtårnene ligger for seg, mens de øvrige bygningene med unntak av assistentboligen danner et eget tun innenfor fyrområdet.
Innenfor området er det foruten bygningene kulturminner som teknisk utstyr knyttet til fyrdriften, brønn, kjøkkenhage, boder, veier og steingjerder. Det går en 400 meter lang vei ned til sjøen der naustet og landingen ligger.
Jomfruland fyrstasjon har siden opprettelsen vært i utvikling og gjennomgått endringer, både tekniske og bygningsmessige. De to fyrtårnene, et hvitkalket teglsteinstårn fra 1839 og et hvitmalt støpejernstårn fra 1938, representerer ingeniørkunst fra to forskjellige perioder og viser utviklingen i fyrarkitekturen. Fyrstasjonen ble avfolket og automatiser i 1991.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)