Nærmest elven og vågen, på østsiden av Kirkegaten og Standgaten, var byens mest fasjonable strøk på 1800-tallet. Her lå de største og prektigste husene. Anders Beer eide her et kompleks med fem bygninger. Dette var et stort handels-/patrisieranlegg. Hovedhuset, Kirkegaten 22, er del av dette bygningskomplekset. Vegg i vegg med hovedhuset i Kirkegaten lå kramboden. Her var det innredet til kontor og et kjøkken. I andre etasje var det varelager. Bak hovedbygningen var det et todelt tilbygg. En del var maltmølle, bygget av bindingsverk og mur. Så var det bryggeri, og ved siden av en sjøbu med gavl mot elven. I sjøbuen var det blant annet tobakksvinkel, karvemaskin, to tobakksspinnerbord og fire tobakkspresser. Hovedhuset, sidebygningen med kramboden og et en-etasjes tilbygg vegg i vegg med hovedhuset står igjen. Hele denne gjenstående bygningsmassen er omfattet av fredningen.

Huset ligger lengst øst i den såkalte ”Hollenderbyen” i Flekkefjord. Bydelen ble til på 1600- og 1700-tallet da kontakten med Holland var stor gjennom handel og sjøfart. Derav navnet. Flere av våningshusene i Hollender-byen har preg av empirestil og klassisisme. Apoteket, opprinnelig en kjøpmannsgård, står nær den såkalte ”Elva” som er et sund i Logakanalen. Det er et av fire vedtaksfredede kjøpmannshus i bydelen. Tilknyttet eiendommen ligger en typisk sørlandsk byhage, tidligere apotekerhage. En port knytter uthusbygningen til anlegget. Uthuset har fasade langs Brogaten. På baksiden danner de to husene et gårdsrom mot Anders Beers hus som også er fredet.

Beskrivelse fra lokalitet:
Hovedbygningen i Dr. Krafts gt. 15 har vært et skipper- og kjøpmannshus. Det er bygget i to etapper. Den eldste delen er fra 1724, bygget av Hans Ebbesen Ravn. Huset regnes som byens eldste. Det var flere eiere på 1700-tallet. Kjøpmann Christoffer Beer (1770-1839) overtok huset på 1790-tallet. Det var han som ca. 1800 gav husets det karakteristiske utseende det har i dag. Det ble oppført et tilbygg i ”Winkel-facong” ved husets nordøstre hjørne hvor det ble det innredet bryggerhus med bakerovn, vedskjul osv. Tilbygget kom som erstatning for uthusene som brant noen år tidligere. Samtidig ble det bygget ny sjøbu. I 1843 overtok handelsborger og skipper Mathias Rasmussen eiendommen. Han bygde storstua om til krambu. Familien Rasmussen eide huset til Albert Seeland kjøpte det i 1916.
Flekkefjord kommune overtok eiendommen i 1980 og stilte den til disposisjon for Flekkefjord museum. Hovedhuset ble restaurert i nært samarbeid med antikvariske myndigheter. Med utgangspunkt i fargeprøver fra de ulike rommene ble det utarbeidet en fargeplan for det videre restaureringsarbeidet. Første etasje i hovedbygningen er i dag innredet som et herskapshus fra slutten av 1700- og fra 1800- tallet. Utstillingen inneholder flere gjenstander som viser Flekkefjords internasjonale orientering, og hvor byen fikk sine kulturimpulser fra.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Christopher Beers hus er et laftet trehus med stående panel. Huset har to etasjer og er i klassisistisk stil. Taket har skjevrøstet gavl og er tekket med sort glasert tegl. Huset har et særpreget inngangsparti med runde søyler i tre på hver side av den dobbeltfløyede ytterdøren. Vinduene er ikke symmetrisk plassert i forhold til inngangspartiet. I 1800 ble det oppført et tilbygg, asymetrisk plassert på baksiden, ved husets nordøstre hjørne. Her fikk bryggerhuset og vedboden plass.

Beskrivelse fra lokalitet:
Kirkegaten 56 ble bygd som bolig av kjøpmann Carl Håsted rundt 1820. Etter sildekrakket gikk han, i likhet med flere fremtredende borgere i byen konkurs, og kommunen kjøpte eiendommen. Fra 1847 ble bygningen brukt som rådhus. Samtidig ble den brukt til folkeskole og lokaler for Flekkefjord Sparebank. Flekkefjord Sparebank var her fram til 1877. Huset ble brukt som rådhus fram til 1990-91. Deretter flyttet Flekkefjord folkebibliotek inn.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Rådhuset er en toetasjes bygning oppført i sleppverk, og kledd med liggende panel. Den har et stort, helvalmet tak. Bygningen domineres av de mange store vinduene i empirestil, dvs. krysspostvinduer der nederste fag er delt i to med en tynn sprosse. Fasadene er symmetriske, og for å gjøre symmetrien fullkommen, er det benyttet falske vinduer/vindusomramminger på gavl- og bakfasaden. Hovedinngangen midt på frontfasaden består av en innadslående to-fløyet dør med et rektangulært overlysvindu med sprosser. Omrammingen har søylemotiv og tempelgavl.
Beskrivelse fra Bygg:
Rådhuset er en toetasjes empirebygning oppført i sleppverk, og kledd med liggende panel. Den har et stort, helvalmet tak og symmetriske fasader. For å gjøre symmetrien fullkommen, er det benyttet falske vinduer/vindusomramming på gavlfasaden og bakfasaden. Fasadene domineres av de mange, og store vinduene i empirestil, dvs krysspostvinduer der nederste fag er delt i to med en tynn sprosse. Hovedinngangen ligger midt på hovedfasaden. Det er en innadslående, to-fløyet dør med fem speil i hvert dørblad. Over døren finnes et rektangulært overlysvindu med sprosser. Døromrammingen har søylemotiv og tempelgavl.

Beskrivelse fra lokalitet:
Eiendommen ligger ved Tinghaugen på øvre Strengereid, et par hundre meter opp fra sjøen, like ved Strengereidvannet, rett ved det middelalderske tingstedet med gravhauger nær ved. Hovedbygningen er et to-etasjes rødmalt våningshus. En rekke andre eldre bolighus ligger tett ved.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Ytre Møkkalasset fyrstasjon ligger på et lite skjær mellom Tvedestrand og Arendal, og ligger innenfor et område som er båndlagt som Skjærgårdpark. Det er et ledfyr samt innseilingsfyr til Arendal inn Tromøysund,
Ytre Møkkalasset fyrstasjon ble opprettet i 1888, og består av et 17,2 meter høyt støpejernstårn. På grunn av plassmangel på det lille skjæret og utrygge forhold ble fyrvokterbolig og uthus satt opp inne på fastlandet 1,5 km unna. Fyrtårnet inneholdt dessuten en liten leilighet.
I 1945 ble fyrtårnet skadet ved flyangrep fra allierte fly. Innredningen i tårnet brant. Fyrtårnet og lykten ble reparert i 1946, men leiligheten ble ikke gjenoppbygget. Samtidig ble satsjonen automatisert og avfolket.
Ytre Møkkalasset fyrstasjon ble nedlagt i 1986.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Stort 2-etasjes bolighus med valmtak, liggende nede ved sjøen i utkanten av bebyggelsen i Bota. Foran huset ligger et stort bryggeanlegg med bl.a. steinbrygge. Hageanlegg rundt og vest for huset. Mindre uthus ant. oppført samtidig som bolighuset, med bl.a. utedo.
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Hovedbygningen på det gamle jernverket ligger med tun omgitt av uthusbygninger. Riksveien mot Evje går mellom huset og Storehagen som ligger ned mot Trævann, der også de fleste produksjonsbygningene har ligget sammen med kontoret med allèen som markerer den gamle hovedveien. Gjenværende uthusrekke med stall, fjøs, vognskjul, stolpehus ol ligger som bakre del av tunet.

Tidligere gårdsbruk, nå fritidseiendom, ligger helt inntil fylkevei og bekk. Gammelt våningshus i to etasjer, gl. stolpehus, nytt garasjebygg med overbygg. Det store uthuset lå på den andre siden av veien, revet rel. nylig.

J. S. Munch nr. 74-76: Inne i tett krattskog ca 100 m Sv og V for stua, på andre siden av myra bak tomten etter den gamle låven, ligger 3 gravhauger. J.S.M. nr. 74: haug 1 er den S-ligste av disse. Den ligger like på innersiden av gjerdet i skogkanten rett SV for låvebrua til gamlelåven. haugen er 12 m i diameter og omtrent 1 m høy. I toppen er det et grunt søkk. Nr. 75: Haug 2 ligger 30 m NNV for haug 1, med et gjerde over østre delen. Haugen er 10 m i diameter og ca 1,5 m høy, med et dypt søkk i toppen. ne. 76: Haug 3 ligger 12 m NØ for haug 2 og 30 m rett N for haug 1. haugen er 10 m i diameter og knapt 1 m høy, svært utkastet og med flere søkk i toppen.