Fra SKE: Eiendommen "Justisbygget i Kristiansand" ligger i kvadraturen i Kristiansand sentrum. Bebyggelsen på eiendommen er Justisbygget fra 1976 og en eldre trehusbebyggelse. Selve Justisbygget består av fire blokker som nærmest fyller kvartalet avgrenset av Rådhusgata, Holbergs gate, Tollbodgaten og Festningsgata. Trehusbebyggelsen ligger mot Holbergsgate og har adresse Holbergsgate 17. Denne består av tre trehus, og regnes som en del av justishuskomplekset. Trehusbebyggelsen ble vedtaksfredet i 1992. Kontoret for voldsoffererstatning er en av leietakerne på denne adressen.
Historikk:
1700-1854: Huset hadde krambod med utsalg av blant annet brennevin. Eierne var kjent som kjøpmenn, brennevinshandlere og skipsførere.
1787-1797: Sidebygningen (B) sannsynligvis oppført.
1787: "Murt kjeller" nevnes under hjørnehuset i branntakstprotokoll.
1797-1807: Utvidelse av Hjørnebygget (A).
1807-1808: Hjørnebygget (A) utvidet og tilbygget (C) bygges.
1854: Familien Jacobsen drev snekkerverksted.
1916-1917: Arkutbygging på hjørnebygningen og innredning av et loftsværelse.
1932: Søknad om innredning av bakeri innvilget.
1952-1957: Innebygd kjellernedgang (D) i forlengelsen av tilbygg (C) antas å være oppført i forbindelse med Frivolds Slakterforetning.
1952-1986: Birger Frivolds Slakterforretning. Butikk og arbeidslokale. Frivold var siste eier før staten tok over.
1992: Riksantikvaren freder eiendommen med hjemmel i lov om kulturminner av 9 juli 1978 nr 50 §15. Fredningen omfatter eksteriør av hjørnebygget, langhuset og verkstedet, samt interiør i nordligste rom i langhusets 2. etg.
1993: Bygget rehabiliteres.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Odderøya fyrstasjon ble opprettet i 1932. Fyrstasjonen består i dag av fyrmesterbolig fra 1874. Odderøya fyrstasjon er landfast og ligger på halvøya Odderøya i innseilingen til Kristiansand. Fyrstasjonen er bygget samtidig med Oksøy fyrstasjon og har funksjonell og visuell forbindelse med denne og Grønningen fyrstasjon. De tre fyrene danner en sammenhengende struktur av navigasjonshjelpemidler for innseilingen til kysten av Kristiansand havn. Fyrbygningen er i tre med eternittkledning og har lyktehus i gavlen. En tåkeklokke henger i en galge foran bygningen. Et 4. ordens linseapparat fra 1914 er i bruk i den nye fyrlykten fra 1984, som er plassert foran fyrbygningen. Anlegget omfatter maskinhus/ fyrbetjentbolig, uthus, oljebod, naust og landing. Bygningsmassen, som hovedsaklig er fra 1874, er godt bevart. Odderøya er avmerket som område båndlagt av forsvaret i kommuneplanen for Kristiansand kommune, men er delvis frigitt turområde.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Beskrivelse fra lokalitet:
På 1700-tallet lå patrisierhusene på rekke og rad langs Vestre Strandgate. Nr 24 er det ene av to som er bevart. Byggeåret er omdiskutert, men branntakstprotokollene tyder på at den del av bygningen som vender ut mot Vestre Strandgate ble oppført bare få år etter bybrannen i 1734. En sikker registrering på huset går tilbake til 1765, da det ble kjøpt av Jørgen Nielsen Moe (1717-1787). Sønnen, Niels Moe (1747-1912) overtok huset i 1770. Det var trolig i hans tid, rundt 1800, at bygningen fikk den form, stil og størrelse den fremdeles har. Niels Moe var involvert i handelsvirksomhet og skipsfart. Han var verftseier og kaperreder. I mange år var han borgermester, og ble i sin tid regnet som byens rikeste og mektigste mann. Flere innflytelsesrike familier kom siden til å bo i huset og drive handel. Det gjaldt familien Wield som hadde huset trekvart århundre frem til 1899, og i særlig grad familien Ekeberg som overtok etter dem. Det var Ekberg som satte inn de store butikkvinduene i hele første etasje rundt 1920, og med det gav bygningen karakter av forretningsgård. Bygningen ble tidligere kalt Wieldgården.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Kvitsøy fyrstasjon ligger på Kvitsøyene sør for Skudeneshavn og er et kystfyr. Fyrstasjonen ble opprettet i 1700 med vippefyr. I 1829 ble det bygget et 18 meter høyt tårn med lukket kullblussfyr. I 1859 ble tårnet forhøyet til 25,5 meter og bygget om til oljefyr. Fyret har 2. ordens lynblinkapparat fra 1910 da lyktehuset ble fornyet.
På eiendommen er det foruten fyrtårnet kulturminner som steingard og vei. Fyret ligger nær Ydstebøhavn og annet sjøbruksmiljø, og i sammenheng med rike fornminneforekomster og krigsminner.
Fyrstasjonen ble automatisert og avfolket i 1969.
Kvitsøy fyrstasjon er som tidligere kullblussfyr et viktig kulturminne med stor fyrhistorisk verdi. Fyrtårnet er det eldste steintårnet i landet i fortsatt bruk, og har derfor stor aldersverdi.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

På ulik, NØ-vendt fremspring, ytterst ute på brinken: Gravfelt med minst 8 fornminner, hvorav 5 rundhauger og 3 langhauger. En rundhaug og den SØ-ligste langhaug ligger alene på hver sitt fremspring. De øvrige i to grupper på tre. Den NV-ligste med tre rundhauger, den midtre med to langhauger og en rundhaug. Byggemateriale: Sand og rødmold, trolig en god del finsand. Blandingen kalles lokalt "kvabb". Rundhaugene varierer fra svakt avrundet til svakt toppet, de flese med ganske bratte sider. Med ett unntak er alle markert med stort sett tydelige fotgrøfter bortsett mot NØ der kantene går i ett med skråningen. Haugene synes gjennomgående å være gravd inn i selve brinken og virker større enn de i virkeligheten er. De fleste ganske godt synlig i terrenget. Alle har sjaktformede eller runde- rundovale forsenkninger i midtpartiet. Et par med tydelige nøkkelgravninger. Langhaugene har ulik orienterting. En N-S, de to øvrige tilnærmet NV-SØ, alle med langsiden mot brinken. Ulik profil. Den største lengst mot SØ, nesten rett langsider, nokså flatrygget og nærmest tvert avskårne tverrender. Den midtre spissoval, pent avrundet ryggparti og svakt buete langsider. Den NV-ligste, tilnærmet rundoval, noe flattrykt ryggparti avrundete langsider. Alle ganske tydelig i terrenget. Tydelige, dype fotgrøfter. Ovale og sjaktformede forsenkninger i midtparti, rygg. Et par mindre søkk i kant og yttersider. Midter og SØ-del av feltet overgrodd med til dels stor barskog, noen få mindre lauvtrær. Småskudd vesentlig av gran, kvister, stubber og annet skogavfall. Tykt lyng og mosetorvdekke, pletter med gress. De NV-ligste dekket av lauvkratt, bregner, stubber og kvist, buskas, gress, noe lyng og mose. Mål: Rundhaugene diameter 6 - 12 m, høyde 0,75 - 2 m. Langhaugene lengde 12 - 27 m, bredde 4 - 6 m, høyde 0,75 - 1,35 m. (Målt fra bunnen av fotgrøftene). Oversikt over de enkelte haugene på feltet: 681 H 8, R5. Fornminne 1: Oval haug, orientert NV-SØ. Fotgrøft. Sjaktformet forsenkning i midten. Mål: lengde 27 m, bredde 4,5 - 5 m, høyde 1 m. Fornminne 2: Spissoval haug, orientert N-S. Fotgrøft. Oval forsenkning langs midtryggen. Mål: lengde 15 m, bredde 4 m, høyde 0,75 - 0,85 m.. Fornminne 3: Rundhaug. Fotgrøft. Krater i midten. Mål: diameter 8 - 9 m, høyde 1,5 - 1,65 m. Fornminne 4: Rundoval haug, orientert tilnærmet Ø-V. Fotgrøft. Oval forsenkning i midten. Mindre søkk inn fra S. Mål: lengde 12 m, bredde 6 m, høyde 1,25 - 1,35 m. Fornminne 5: Rundhaug. Fotgrøft. Krater i midten. Mål: diameter 12 m, høyde i S 2 m. Fornminne 6: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i midten. Mål: diameter 6 m, høyde 0,80 - 1,6 m. Fornminne 7: Rundhaug. S-formet grøft orientert NØ-SV. Mål: diameter 7,5 m, høyde 0,75 - 1,5 m. Fornminne 8: Rundhaug. Fotgrøft. Forsenkning i midten. Mål: diameter 6-7 m, høyde 1,5 m.
22.03.2024: Kartfesting justert på bakgrunn av lidarskann mars 2024, TRFK. Gravhaug 5 og 2 noe usikker avmerking. Gravhaug 9 mulig nyregistrering, ikke med i opprinnelig kartskisse hos G. Groven. Nødvendig med befaring i felt for å endelig bekrefte.

CARL KNUDSEN GÅRDEN (Lillesand by- og sjøfartsmuseum)
Intakt bygårdsanlegg med hovedbygning i empirestil. De sammenbyggede bakbygningene ved den steinlagte gårdsplassen inneholder bryggerhus, lagerboder, fjøs, stall, vognskjul. Et lite tidl. bolighus ble periodeveis brukt som kontor, også utleiebolig.

Lillesand Sparebank (tidl. kalt kommunelokalet) / Lillesands Sparebank - hovedbygning
Beskrivelse fra lokalitet:
Senempire bygård i to etasjer med avvalmet tak, ligger midt i sentrum, preget av påbygninger på vest- og sørsiden. Ligger som nabohus tvers over gate til nåværende Lillesand rådhus.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Forholdsvis stor bygning i 2 1/2 etasje, oppført i senempire ca. 1835. Tegninger datert 1834 befinner seg hos eier. Arkitekt: Georg Daniel Barth Johnson. Taket er i halvvalm, tekket med sorte glasserte tegl. Liggende panel med kvaderimitasjon av hjørner. To markerte gatedører på hovedfasaden. Portal som inngang til gårdsplass/bakbygning. Bak hovedbygningen ligger direkte lenket til huset fløybygninger med boligrom for tjenestefolk, lagerrom, bryggerhus, lokum etc. På husets sørøstre ende er bygget trapperom som en kortere fløy. Noodt oppgir av bislaget ble bygget til i 1890, det kan være at dette er rett. Sier samtidig at nordøstre fløy ble bygget i 1897 - dette er ant. bare en del av den sammenhengende "hesteskoen".

Saltholmen fyrstasjon ligger på den lille holmen Saltholmen utenfor Lillesand, og er et innseilingsfyr til Lillesand. Fyrstasjonen ble opprettet i 1882. Saltholmen er del av den ytre sørlandsskjærgården med småkupert terreng og nakne koller og svaberg.
Saltholmen fyrstasjon er et lite og tett samlet betonganlegg og en god representant for de små betongfyrstasjonene fra forrige århundre. Det mangekantede fyrtårnet med spiss kuppel med spir på hjørnet av fyrbygningen, er sjeldent som type. Med sin kraftige materialbruk og dominerende beliggenhet er fyrstasjonen et markant element i innseilingen til Lillesand.
Saltholmen fyrstasjon ble nedlagt i 1952 og driften erstattet av en fyrlykt plassert foran fyrtårnet. Bygningene ble solgt til Lillesand seilforening.

Bygningen oppført i utmurt bindingsverk, utvendig panelt med stående profilert panel. Innvendig var alle vegger oppr. rappet, senere er en del blitt platet og tapetsert. Sentralt på huset front er en saltaket ark med smale vinduer også på sidene av denne. En høy tosidig steintrapp fører opp til boligetasjen. En tofløyet inngangsdør fører inn til forstua, og herfra videre til de sentrale rom. Mot baksida ser en av eldre bilder at det også var en mindre ark, denne er nå erstatta med et veloux-vindu. Huset har fortsatt alle de opprinnelige vinduene med 2x10-ruter, supplert med varevindu.