Lida - Olsbø / bod (matbod eller masstu)
Beskrivelse fra lokalitet:
Lida eller Olsbø er en liten høgdegard øverst i en dal som løper opp om lag en kilometer sørøst fra Grodås, sentrum i Hornindal. Fra gården er det utsikt til østre del av Hornindalsvatnet. Stovebygningen ligger midt i et gårdstun, med bygninger av ulik alder.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Utvær fyrstasjon ligger i utkanten av den mangfoldige bebyggelsen i fiskeværet Utvær, ytterst i Sognefjorden, omkranset av et område vernet som naturreservat etter lov om naturvern. Fyrstasjonen ble opprettet i 1900 og er et kystfyr. Fyrstasjonen har et høyt støpejernsfyr og et lite bifyr plassert på en betongcisterne. Utvær er en stor, sammensatt fyrstasjon med maskinhus, boliger og uthus tett samlet rundt fyrtårnet. Stasjonen omfatter også naust og landing, samt tuft etter tidligere fellesbolig. Støpejernstårnet ble sterkt skadet under flyangrep i 1945. Lykt og linse ble ødelagt, og en vesentlig del av stasjonens øvrige bebyggelse brant ned. I 1948 tok arbeidet med gjenoppbyggingen til. I 1948 fikk fyrtårnet nytt lyktehus og 3. ordens lynblinklinse ble montert.
Støpejernstårnet har ikke fått tilbake sin opprinnelige elegante form etter krigsskader i 1945, men fremstår likevel som et imponerende stykke ingeniørkunst.
Fyrstasjonen er bemannet.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Beskrivelse fra lokalitet:
Tunet ligger på den sørøstre siden av Amlabukti, med hovedbygningens fasade ned mot sjøen. Ved siden av den ligger "Brøggerstuen", og ytterligere tre driftsbygninger i bakkant. I de senere år er det oppført en rekke med moderne sjøbuer mellom tunet og sjøen.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Bygningen har rektangulær grunnplan, og er laftet i en etasje. Veggene er kledd med liggende supanel, og bygningen har et bratt, svunget saltak ("bergensvipp"). Hovedfasaden har en nyere veranda/baldakin under saltak, i en form for sveitserstil, med en frontalt stilt trapp opp fra bakken. Over denne er en bred, flattaket ark, opprinnelig noe smalere (som nordsidens ark), har hatt gavl og saltak. Gårdsfasaden ("baksiden") har en tilsvarende, men smalere ark. Et karakteristisk trekk ved bygningen er takrennene i tre som stikker kraftig ut fra hjørnene i røsthøgde, uten ytterligere nedløp. Bygningen er rødmalt, med hvite detaljer på vinduene. Taket er tekket med røde teglpanner.

(Opprinnelig lokalitet: Se Kvamme nedre, lok id. 87324). Eldhuset og loftet står i ei lita austvendt helling nordaust på museumstunet på Sogn Folkemuseum/De heibergske samlinger. Dei to bygningane ligger for seg sjølve, med parkeringsplassen og riksveg 5 på nordsida. Omgivnaden er eit opparbeida jordbruks/museumslandskap med småfe- og hestebeite.

NORDEIDE - HEMREBUI AMLA ØVRE Museum / MUSEUMSANLEGG - bu
Liten bu i tre fra 1600-tallet.

Vigdalsloftet (Museum) / MUSEUMSANLEGG - loft
Beskrivelse fra lokalitet:
Vigdalsloftet står i dag i museumstunet på Sogn Folkemuseum/De heibergske samlinger. På fredningstidspunktet stod loftet på Sagevolden mellom Dale og Vigdal i Luster kommune. Opprinnelig stod loftet på gården Vigdal.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Stabben fyrstasjon har en sentral beliggenhet på en liten holme i innseilingen til Florø. Fyrstasjonen ble opprettet i 1867 og er et ledfyr. Anlegget består av fyrbygning, naust og landing tett samlet på den lille holmen. Skjæret var så lite at det bare var plass til selve fyrbygningen. På grunn av sjøpågang og fordi det ikke var plass til uthus, måtte grunnmuren gjøres så høy at det ble plass til slike rom i kjelleren.
Fyrstasjonen ble automatisert og avfolket i 1975.
Innenfor fredningsområdet er det foruten bygningene kulturminner som beskyttelsesmur i plogform på nordvestre side av fyrbygningen, betongtrapper med rødmalt stangjernsrekkverk, hvitmalte murer og landing.
Stabben fyrstasjon er en av landets mest særpregete fyrstasjoner og har relativt stor grad av opprinnelighet. Fyrstasjonen har stor miljøbetydning i sammenheng med tettstedet innenfor.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Ny beskrivelse: Ringformet tunanlegg bestående av 6 hustufter og 23 groper, trolig kokegroper. Tunanlegget er tilnærmet hesteskoformet. Anlegget består av 6 godt markerte hesteskoformede tufter som alle er åpne i gavlveggen mot en felles plass (målene til hver av tuftene ligger under hvert enkeltminne). Gammel beskrivelse: Fornminne 1: Tunanlegg, tilnærmet hesteskoformet. Anlegget består av 6 tufter, til dels tydelig markert og godt bevart. Vollene er sterkt overtorvet og synes å bestå av jord og stein. Det innvendige av tuftene er gress- og lyngbevokst. "Hesteskoen" er åpen mot myren, som tidligere har vært en grunn poll med innløp fra sjøen i NØ ute ved "Reka" (bautastein). Alle tuftene er åpne mot plassen som "hesteskoen" danner og som er avgrenset av den nåværende myr i NNØ. Tuftenes mål: Lengde 7-8 m og bredde 5-7 m. Vollens høyde 0.3-0.5m, bredde 1-2 m.