Gården ligger i Nordli, ca 5 km fra grensen mot Sverige. Anlegget består av hovedbygning, steinfjøs med låve, stall stabbur og ny låve, og ligger plassert rundt et rektangulært tun som faller mot syd. Vest for hovedhuset ligger smie, tørkestue(el.badstue) og bakstue. Øst for stallen ligger jordkjeller og i tunet nord for hovedbygningen ligger et brønnhus.

Havnnes ligger fint til på sørspissen av Uløy i Nordreisa kommune. (På fredningstidspunktet tilhørte denne delen av kommunen Skjervøy). I tillegg til handelen ble det på Havnnes tidligere også drevet et betydelig jordbruk. Ved innberetningen fra den antikvariske bygningsnevnd lå det "15 hvitmalte bygninger rundt en liten bugt". Fem av disse ble foreslått fredet. De fleste av de 15 bygningen ligger der fortsatt og noen nye har kommet til. Flere av disse bygningene bør vurderes i forhold til en utvidelse av fredningen. Havnnes ble i 2004 kåret til årets kulturlandskap i Troms.

ELISEUSSENGÅRDEN - (Kiby fiskevær) / våningshus uthus
---27.09.2006: Bygningen består av fire enheter under et sammenhengende tak. I tillegg til grunnflaten på 990 x 990 cm kommer den fjerde enheten (redskapsbua) på 400x 280 cm. Oppmålingstegningen viser ikke gulvet på grunnplanen som den er. Det er forskjellige størrelser på steinheller og hovedmidtgangen er laget av treplanker.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Beskrivelse fra lokalitet:
Gården ligger på Nærøya ca. 5 km i luftlinje syd for Rørvik. Hovedbygningen ligger ca 50 meter fra ruinen av Nærøy gamle kirke.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Den gamle hovedbygningen er bygd i to etapper, østre del ca 1800 og vestre 1852. Grunnflaten var på ca 180 m. Den vestre og nyeste delen bredere enn den eldste, 8,6 m. Grunnmur av naturstein. Panelt med profilert tømmermannspanel, tak tekket med skifer, vinduer henholdsvis småruter og krysspost med todeling i nedre ramme, omramming med tannsitt på overstykke. Hovedportal med fiflete pilastre og høyt overstykke, samt profilert gesims med tannsnitt.

Bygningen ligger i nedre tun på Val videregående skole i Nærøy. Tunet er ikke organisert som et firkanttun, men ligger ved siden av hverandre. Vest for bygningen står låve/fjøs og et stabbur. Øst for bygningen står "Borgen", en bygningen satt opp i 1922/1923 som skole og internat.

Prestegårdstunet ligger på en høyde i terrenget et par km. fra Sparbu kirke. Anlegget består av hovedbygning, konfirmatstue, ny forpakterbolig og driftsbygning.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

I N-enden nær toppen av ryggen: Fornminne: Rundhaug bygd av jord. Nokså uklart markert. Avflatet form, lagt på svakt N-hellende skråning. Haugen heller mot N. To svære steiner synlig i NV, trolig påkjørt senere. Grssgrodd. Mål: diameter 6 - 7 m, høyde ca 1 m.

Anlegget ligger på et høydedrag, og omfatter i dag hovedbygning, borgstue, verkstedbygning og driftsbygning, og danner et firkanttun. Midt i tunet står en garasje bygd på 1950-tallet. Denne omfattes ikke av fredningen. I området finnes også mange fornminner. Anlegget knyttes til David Andras Gram som også bygde de to andre fredede hovedbygninger i tildigere Ongdal kommune, Midjo og Vibe, Kartet fra 1930 viser at det tidligere sto et stabbur og et hønehus på hver sin side av verkstedbygningen. Ved veien lå en bygning og på Smihaugen sannsynligvis ei smie.

Beskrivelse fra lokalitet:
Vibe gård ligger i hellende terreng ca. 4 km rett øst for Steinkjer jernbanestasjon. Uthusene i tunet, bortsett fra melkekjeller og bur, er av nyere dato.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

Beskrivelse fra lokalitet:
Enetasjes laftet våningshus/oppstue beliggende på Oppdal bygdemuseum. Taket er salformet. Bygningen ble flyttet til nåværende sted i 1956. Ved en inkurie ble fredningen av bygningen også oppført som "Bakken i Drivdalen. Opstue" på fredningslista. "Bakken" er i denne sammenheng feilskrevet for bruksnavnet Bekken.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Våningshus der stuedelen er laftet i én etasje, med saltak. En loftsetasje med motsatt møneretning er påtømret forgang og kleve. Hele huset står med synlige tømmervegger og er tekket med torv. Selve oppstua var så lav at det ble lagd en ekstra røst på loftstaket for at det skulle gå klar av hovedtakets møne. I stedet for den nåværende inngangsdøren har det tidligere vært en inngang direkte til stuerommet. Huset har følgelig en gang hatt en såkalt akershusisk plan, som ellers er så godt som ukjent i Trøndelag. Forandringen er trolig gjort i 1816. Før nedtakingen hadde stuerommets langfasader vinduer med 6 ruter, mens resten av huset hadde eldre torams med 6 ruter i rammen. Slike ble innsatt overalt i 1956. Rommene i den tradisjonelle treromsplanen ble lokalt betegnet "ytterdøra", "klåvan" og "stuggu". Veggen mellom gang og kleve har sleppeveggkonstruksjon - den består av liggende stokker innfelt i spor i tverrveggene. Disse værelsene har tidligere vært omtrent like store, og klevedørens nåværende plassering er derfor sekundær. Trappen til oppstuen har tidligere vært kledd inn som et skap med rommet under utnyttet til oppbevaring. Før omlegging av gulv har det vært spor etter en lem i oppstuegulvet som antyder at trappeløsningen kan ha vært en annen før inngangsdøren ble flyttet. Stuerommets er åpent til røstet, mens kleve og forstue har vanlig bjelkehimling. Oppstuen er åpen til røstet. På opprinnelsesstedet fantes kjeller under hele bygningen. Langs vest-, nord- og sørveggen løp en ca. 75 cm brev torvtekket gråsteinsvoll for isolasjon. Innvendig sto i 1921 fremdeles gamle moldbenker på begge langsidene. Huset er innredet musealt med førindustrielt bohave og løsøre samlet fra gårder i distriktet.
Beskrivelse fra Bygg: