Prestegårdstunet ligger ca 200m sør for kirken fra 1840 og ca 100m vest for tuften etter Elshaug stavkirke. Prestegården har som kirkestedet tradisjoner tilbake til middelalderen.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Flatøy fyrstasjon ligger på en øy i Vestfjorden utenfor Steigen, omgitt av et frodig og småkupert kulturlandskap med den mektige Lofotveggen som bakgrunn. Fyrstasjonen ble opprettet i 1882 og var et ledfyr. Fyrtårnet er sammenbygd med fyrbygningen. Tårnet er som type det eneste i landet, og fyrbygningen er i dette distriktet sjelden med hensyn til materialbruk. Stasjonen omfatter også maskinhus og uthus som danner et tun sammen med fyrbygningen, samt landing og ruin etter naust. Landingsforholdene er rimelig gode.
Fyrstasjonen ble nedlagt i 1966.
Innenfor fredningsområdet er det foruten bygningene kulturminner som hvitmalte gjerder, gangvei, radiomast, løypestreng, landing og tufter etter naust.
Fyrstasjonen har fyrhistorisk interesse ved sin sjeldenhet. Flatøy fyrstasjon er også et representativt eksempel på en tidligere familiestasjon. Kulturminner som uthus hvor det er fjøs gir et bilde av livet på fyrstasjonen utover selve fyrdriften.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Prestegården ligger ca 2km sørøst for middelalderkirken og har som denne trolig røtter tilbake til reformatorisk tid. Tre av de nåværende bygningene i anlegget ble oppført mens Wisløff var sogneprest på slutten av 1800-tallet. Wisløff anla også den parkmessige hagen som var berømt i samtiden.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Lang, oval, skipssetning.

MO-BYGNINGEN, Stiklestad museum / Mo bygningen hovedbygning
Beskrivelse fra lokalitet:
Bygningen er ei trønderlån som står på et tun med tilflyttede bygninger på Stiklestad nasjonale kultursenter (Verdal museum). Bygningen har rekonstruert den gamle portalen. Den er i Louis-seize-stil og har snekret omramning med profilert og knekket gerikt, riflete pilastre og meandersmykkede kapitèler. Overstykket har halvsirkel-formet vindu med major Elling Lyng og hustru Catrina Rebekka Meyers initialer (ELCRM) og årstall 1783. Gesimsen har gavlformet knekk på midten og tannsnitt under dekklisten. Døren er dobbelt med fiskebeinsmønster på dørblad. Grunnplan er symmetrisk med gang og kjøkken midt i bygnignen og gjennomløpende rom på hver side.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Mer informasjon fins i Askeladdens merknadsfelt

19 (Fredning av område rundt et fredet kulturminne)

Laftet våningshus i halvannen etasje med gjennomgående midtark hvis mønehøyde flukter med valmtakets. Dette er tekket med lappheller. Saltaket er tekket med fasettskifer. Anlegget ligger i dag omgitt av tett villabebyggelse på alle sider, men hadde tidligere vis utsikt over byen og fjorden. Den stramme huskroppen viser en bygningsform som senere ble mye brukt i villaarkitekturen. På eiendommen ligger også en sidebygning, omtalt som drengestuen, trolig opprinnelig en masstu. Anlegget har en velholdt hage, som opprinnelig var større. På inntunet er det en ny garasje.

På toppen av knausen: Fornminne: Rundhaug av jord og stein. Uklart markert i SV, da den glir i ett med sidene på bergknausen. Klart markert i N. Tydelig i terrenget. Toppet profil. På toppen står en avlang stein funnet i åkeren et sted i nærheten. I Ø grop etter jordkjeller, ca 2,5 m inn i haugens side. Tykk gresstorv. Mål: diameter ca 12 m, høyde 1,5 m.

GRØNNINGGÅRDEN ( TIDL. ERLING SKAKKESGT 13) Trøndelag fol
Grønninggården lå opprinnelig i Erling Skakkes gate. Bygningen er nå gjenreist på Trøndelag Folkemuseum som en del av Byavdelingen. Erling Skakkes gate 13, 15, 17 og 19 dannet opprinnelig en sammenhengende husrekke og representerte den jevne trondheimsarkitekturen på fredningslisten i 1920-årene. Den antikvariske bygninsnemnd valgte husrekken som spesielt karakteristisk for perioden omkring 1800 og Louis-seize-stilen. Grønninggården representerer samtidig en hustype med midtkammersplan og inngang sentrert på gatefasaden.

Ferstad øverst på Byåsen hører til de store lystgårdsanleggene som velstående byborgere oppførte i byens omland fra midten av 1700-tallet. Bebyggelsen består av seks hus gruppert i et øvre inntun og et nedre uttun med aksene i rett vinkel. Totunsanlegg er uvanlige i trøndersk byggeskikk, men her har terrenget ligget til rette for å bygge to adskilte nivåer. Våningshuset er laftet i to etasjer med høy kjeller. Gården ligger i dag omgitt av villabebyggelse like ved Gråkallbanen, ca. seks km. sør for sentrum. Den består av våningshus, borgstue, stabbur, rullebod, driftsbygning og størhus. Nord for rulleboden står murrestene av brenneriet.