Funn av rester etter vrak hvor mesteparten allerede var ødelagt i forbindelse med anleggsarbeid. Fartøyet var grovbygd i kravellteknikk, med trenagler til feste mellom spant og hudbord. Deler av vraket var tydeligvis gjenbrukt fra tidligere skip.

Gårdene Søndre og Nordre Østensjø ligger på østsiden av og ned mot Østensjøvannet, i bydel Østensjø sørøst i Oslo, i det som tidligere var Aker herred. Østensjøgårdene omfatter i dag et areal på omlag 250 dekar. Omtrent 150 dekar er dyrket mark, mens ca 60 dekar er våtmark. Eiendommens omfattende bebyggelse med til sammen 10 bygninger, tunet og hageanleggene, legger beslag på omlag 40 dekar. De dyrkede arealene består av fin, lettdreven jord som heller svakt ned mot Østensjøvannet. I de seneste årene har arealet vært bortleid og nyttet til kornproduksjon og dyrking av oljevekster.
Bebyggelsen på de to tunene representerer to tidsepoker på 1800-tallet. Søndre Østensjø ble hovedsakelig bygget opp tidlig på 1800-tallet i empirestil og anlagt som firkanttun, typisk for distriktet. Her omfatter fredningen 4 bygninger; våningshus, drengstue, stabbur og driftsbygning. Bebyggelsen på Nordre Østensjø kom til i 1870/80-årene i sveitserstil. Her er det bevart 6 bygninger; våningshus, drengstue/bryggerhus, stabbur, driftsbygning, smie og vognskjul. På begge gårdene er det anlagt hage, og begge hagene er typiske for 1800-tallet, hver på sin måte. I tillegg til bygningene og de to hagene omfatter fredningen også de nærmeste arealene; De dyrkede arealene omkring Østensjø som avgrenses av Østensjøveien i øst og verneområde for Østensjøvannet i vest. I sør avgrenses området av Bølerbekken (Ulsrudbekken) som renner ut i Østensjøvannet. Mot nord avgrenses området av verneområde for Østensjøvannet, og turvei frem til Østensjøveien.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Bygårdsanlegg i Oslo

Beskrivelse fra lokalitet:
Sirkulær gravrøys, tydelig markert i terrenget. Ikke synlig plyndringsgrop. Gravrøysa ligger på en gammel fredselsvei mellom Nordagutu og Skien.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Diameter: 8x12 mHøyde: ca 1,70Type: LangrøysOrientering: N-SAttributter: Fotgrøft ;Røys dekket av noe jord. tendenser til fotgrøft I sør. ligger mellom nåværende vei og elv. kan være grensemarkering. bevokst med furu. ligger tydelig I terreng

Eiendommen Sleggveien 3 ligger midt i sleggveien i Røros og grenser til Rørosmuseets fredete bygninger ved slagghaugene. Gården består av våningshus med sjå/bislagstilbygg og en uthusbygnig i bakgården. Våningshuset slik det framstår i dag, har fått sin utforming omkring århundreskiftet 1900, mens bygningens tømmerkjerne er eldre. Bygningen er typisk for mye av den byggeskikken som preget store deler av Røros fra slutten av 1800-tallet og fram til 1940-1950 årene, da store deler av fasadene mot gaten ble tilbakeført til 1700-tallspreg. Huset har beholdt sin opprinnelige sveitserstilfasade med rikt fasadeutstyr, inndelt i felter med panel av flere typer. Huset er et svært godt eksempel på den ombyggings- og gjenbrukstradisjonen som kjennetegner byggeskikken i denne perioden. Ettersom Røros står på UNESCOS liste over spesielt verneverdige kulturminner er det viktig at de gjenværende byginger på Røros som fremdeles har eldre eller opprinnelig fasadeutstyr, søkes bevart med dette fasadeutstyret intakt.
15 (Fredning av bygninger, anlegg m.v. fra nyere tid)

Løsfunn: garnsøkke Ts. 5352. Funnet av sønnen til Lind Bernhardsen.

Sandviksbodene 12-24 er eit bygningsmiljø ved sjøfronten i Sandviken med i alt 12 bygningar, til dels bygde saman med kvarandre slik at dei utgjer fire bygningskompleks. Bygningane er tradisjonelle bergenske sjøbuer, med lafta lagerrom i opptil tre etasjar, forbunde med svalgangar, utvendig panelte og med tegltekte saltak. Den eldste av dei kan vere frå rundt 1660, dei fleste er frå 1700- eller første del av 1800-talet. Opphaveleg stod buene ute i sjøen; i dag er areala mellom og framfor dei til dels fylt ut.
19 (Fredning av område rundt et fredet kulturminne)

2 rydningsrøyser beliggende på nedlagt setervoll.

Kullgropfelt med 35 kullgroper og ei tjæremile.