Område 1 (Storseterhaugen) (Lok 19) omfatter sjaktene 65-73. Sjakt 67: Er lokalisert til det nordvestlige hjørnet av innmarka, og starter like øst for steingarden som grenser opp til utmarka. Det ble påvist 24 strukturer i sjakten, derav 12 sikre stolper (hvorav str. 23 og 24 har rester etter steinskoning), 10 mulige stolper og to andre forhistoriske strukturer (str. 2 og 19). Det ble også funnet leirklining i et av stolpehullene (stolpe nr.5). Sjakt 65: Den utvidede sjakta ligger orientert i retning nordvest-sørøst like nord for en bevokst bergnabb som avgrenser enga i sør. Funn av tre sikre ildsteder og en mulig stolpe. Det ble og funnet fire flintavslag. Et av ildstedene, A2, gav daterignen 1755+-65 BP (T-15796). Sjakt 66: Sjakten ligger orientert ca midt på sletta i retning øst-vest og ble åpnet for å få en fortløpende analyse av undergrunnen og eventuelle funn. Funn av ardspor. I området med ardspor ble det funnet asbestkeramikk og et flintavslag. Det ble registrert 10 strukturer hvorav to stolpehull (stolpehull struktur 1 er sikker, mens struktur 2 er et mulig stolpehull), et mulig ildsted. En prøve på lok. 14 er datert til eldre- og yngre bronselader 3095+-65 BP og 3255+-60 BP (TUA 3294). Disse dateringene kan knyttes til til avsviingslag og dyrking og kan trolig sees i sammanehng med ardspor som ble påvist over en lengde på 11 meter i sjakta. Sjakt 68: Sjakten ligger i utmark, svakt hellende i retning nord - sør, parallelt og like vest for steingarden som grenser opp mot innmarka 10m nord for sjakten ligger en morenerygg som dominerer landskapet i området. En del varmepåvirket stein ble funnet i sjakten. Av strukturer i undergrunnen ble det påvist et ildsted (struktur 1) i nord, ardspor (struktur 2) i midtpartiet og tre usikre stolper (struktur 3-5) i et stein- og grusholdig parti i sør. Det ble gjort flere funn av flint, blant annet en kniv, i sjakten. C-14 prøve tatt ut fra snittmassen i struktur 1, et ildsted, viser aktivitet i eldre jernalder, 1675+-50 BP (T-15794). Denne aktiviteten er sannsyligvis ikke sammenfallende med flintforekomstene. Sjakt 69: Sjakten ligger orientert 12 meter vest for sjakt 68, parallelt med denne og i samme type terreng. I sjakten var det spredte forekomster av nevestor rullestein. Det ble registrert 5 mulige strukturer i sjakten, og innsendt C-14 prøve fra stuktur 2, et mulig ildsted, som viste 2830+-80 BP (T-15793), Yngre bronsealder. I utkastmassen etter maskinen ble det funnet en inntakt skiveøks fra tidligmesolitikum. Sjakt 70: Sjakten ligger orientert i retning sørvest - nordøst, på ei flate 3-5 meter sør for og i samme retning som moreneryggen. Sjakten ligger 39moh på en 10 m bred flate. Sør for denne skråner terrenget ned mot myr og vegetasjonen består av lyng og gresstuer. Det ble gjort 10 løsfunn av flint, deriblant funn av en enegget tangespiss i sjakten. Det ble ikke påvist strukturer. Sjakt 72: Sjakten ligger orientert i retning øst-vest på enga i den nordlige delen av innmarksområdet. Struktur 1 avtegner seg ca 8 cm nede i dette undergrunnslaget og gav dateringen 4165+-55BP (T-15792), mellomneolitikum. Sjakt 73: Sjakten ligger orientert i retning øst- vest, i enga om lag 6 meter nordøst for sjakt 65.

Lokaliteten er topografisk avgrenset av berg og lave fjellknauser mot nord, og sjakter og prøvestikk mot øst og vest. I sør heller terrenget ned mot et myrområde og i denne retningen skifter undergrunnen karakter og funnfrekvensen avtar betraktelig. 2 Postive prøvestikk ble gravd på lokaliteten. Totalt ble det registrert 6 flitnavslag, horav et var retusjert. Det sparsommelige materialet ser ut til å være redusert i bipolar teknikk. Lokalitetens høyde over havet (35 moh) antyder ifølgje strandforsyvningskurven. Det er ingen klare tidsdiagnostiske funn i materialet og flinten er av en nokså grumsete karakter. I selve området og på lokalitetesflate nble det under sjakting gjort funn av en tidligmesolittisk skiveøks, samt en tangespiss av tidlig type. Det kan derfor ikke utelukkes at det har vært aktivitet her i tidligste del av mesolitikum selv om dette ikke sammenfaller med bipolar avslagteknikk.

Lokaliteten er naturlig avgrenset av torvdekkede berg i sør og nord. I nord går det i tillegg en dreneringsgrøft i vest - østlig retning. Den er avgrenset av negative prøvestikk i vest og øst. Antatt utstrekning er ca 84kvm. Det bleg ravd 4 positive prøvestikk på selve flaten. Det er observert et kullsjikt i til sammen tre stikk som kan være sport etter boplassaktivitet eller rester etter et yngre avsviingslag. Trekullprøver ble tatt ut i de tre stikkene med kullsjikt og KV 24 gav en mellomneolittisk datering. Tilsammen ble det funnet 45 flintavslag og 3 kvartsavslag på lokaliteten. Det ble ikke påvist diagnostiske redskapsfunn som kan datere lokaliteten presist, emn avslagsmaterialet ser overveiende ut til å være bipolart redusert. Lokalitetens høyde over havet (11-12 moh). antyder ut fra strandforsyvningskurven for Averøy en datering til siste del av mellomneolitikum. Funnmaterialet mangler klart tidsdiagnostiske trekk. Lokaliteten ligger så lavt at den bakre dateringen ikke kan være eldre enn neolitikum, og aldren kan på bakgrunn strandlinjedatering settes til mellom- eller seinneolitikum. Det ble tatt ut trekullprøver fra kullsjikt i BR 25, KV 24 og KV 25 der KV 24 gav en mellomneolittisk datering på 4675 +-40 BP (Tua 35757) som samsvarer med helhetsvurderingen av lokaliteten.

Helleren ligger sørvendt og er topografisk avgrenset med en lav torvdekket bergknaus i sør og av berg i nord og øst. I vest er den avgrenset av negative prøvestikk. Det er vanskelig å anslå størrelsen på helleren på grunn av torvdannelse på selve flaten og fordi det bare ble tatt et positivt stikk, men den kan være opp mot ca 40kvm. Kulturlag ble ikke påvist. Det ble registrert 1 sikkert slått flintavslag i helleren. Lokalitetens høyde over havet (15 moh) antyder ifølge strandforsyvningskurven for Averøy en datering til tidlig- og mellommesolitikum eller mellomneolitikum. Funnet er gjort såpass dypt ned i sedimentene at konteksten må regnes som uforstyrret. Anatt alder blir vurdert til steinbrukende tid, men med unntak av siste del av mellom- og seinmesolitkium.

Lokaliteten omfatter fire nedgravninger av ukjent funkskjon. S1, nedgravning; oval, 90 x 100 cm. Består av blandet medium og gulbrun sand med en kullholdig sirkel på 35 x 40 cm i midten. Ligger i løs grå til gulbrun sand. S2, nedgravning; halvmåneformet, 55 x 130 cm. Består av lys lilla til lys brunrød silt med noe kull i sørenden. Ligger i gulbrun, sandig silt. S3, nedgravning; ujevn og avlang, 90 x 290 cm. Består av medium brun til lillabrun, kullholdig silt med en del humus. Ligger mot gulbrun silt. S4, nedgravning, ujevn, 65 x 110 cm. Består av spettet medium brun, gulbrun og kullfarget silt med noe grus. Ligger i gulbrun silt.

Lokaliteten omfatter to kokegroper. S1, kokegrop; oval, 100 x 110 cm. Består av medium til mørk brun, sandig silt med en del kull og skjørbrente stein. Ligger mot gulbrun, sandig siltgrunn. S2, kokegrop; rund, 110 cm i diameter. Består av rødbrun siltgrunn som er noe mørkere enn undergrunnen, og har mange små flekker av kull. I nordenden hvor gravemaskinsskuffa har gått litt dypt er skjørbrent stein synlig i overflaten.

Lokaliteten består av tilsammen 46 funn, hvorav 45 er gjort i dyrka mark i forbindelse med sjakting. Lokalitetens utstrekning er på ca. 225 m NV-SØ x ca. 80 m SV-NØ. Av de 45 funn av bosetningskarakter som er funnet i dyrka mark er det 21 stolpehull, 3 kokegroper,13 nedgravninger og 8 kullansamlinger. Helt S på lokaliteten er det i tillegg til disse 45 strukturene også registrert en gravhaug.

Langaktig røys av bruddstein av forskjellig størrelse, orientert Ø-V. Sterkt nedgrodd. På røysa grantrær. L 6m, br 4m, h 0,6m. Den ligger like nedenfor kollens høyeste punkt

Fornminnet består av tre groptufter som ligg ved skråningsfoten til den vestgåande bergryggen. Nivået på overflata inne i groptuftene er for tuft 1 10,60 og for tuft 2 10,77. Tuft 1 og 2 er sirkulære forsenkingar i ein strandvoll av kantrunda stein, tverrmålet er ca 3-3,5m. Nivået på volloverflata hører overeins med tapesmaksimum (11) i området. Desse to tuftene ligg tett i tett, som ei dobbeltuft, då den austlege veggen i tuft 1 i tillegg er den vestlege veggen i tuft 2. Overflatenivået i tuft 3 ligg på 9,50 og nedafor og nordvest for tapesvollen og dei andre tuftene. Det vart påvist kulturlag sentralt i alle tre tuftene. Dette kulturlaget vart ikkje påvist i prøvestikk uta for tuftene, og var såleis samanfallande med konstruksjonane.