Det ble påvist til sammen 10 spor etter forhistorisk bosetning og aktivitet i form av to sikre og tre usikre ildsteder, én mulig kokegrop og fire udefinerte nedgravinger, hvorav én kan tolkes som en mulig grav. I den ene av de udefinerte nedgravingene ble det funnet et skår fra et forhistorisk leirkar. Sporene ligger spredd i fem ulike sjakter, på østsiden av gjenfylt bekk i planområdet.

Lokaliteten består av ei ruin (bygningsrest) og ei tuft.

Kullgrop, med dårlig markerte voller. Ytre mål: N-S 3,5 m. Indre mål: N-S 2,0 m. Dybde 0,60 m. Fylt med noe stein i midten. I N skadet av traktorslepe.

Lokalitet med markedsplass, to tufter, ei steinbu og en ruin. Prosjekt Nordmannsslepene. Buskerud Fylkeskommune 2001. Hardingslepa: Strekningen Mæland - Bitdal Hardingslepa starter på gården Fresvik i Sørfjorden. Øst for Øvre Bergsåsvatnet kommer slepa fra Skjeggedal innpå. Den fortsetter på sørsiden av Øvre Tussevatn og på nordsiden av Nonskardvatnet. Like øst for dette kommer en veg nordfra og en sørfra inn på Hardingslepa. Slepa passerer Litlos turisthytte og går videre til Belebotn. Fra Litlos går det også ei gammel slepe østover på nordsiden av Kvennavassdraget og mot Mogen. Fra Belebotn tar veien østover og går på nordsiden av øvre og nedre Bjørnevatn. Like nord for Bjønna deler den seg, mens en fortsetter over Kvenno og tar inn på veien til Mogen, fortsetter Haringslepa sørover og passerer mellom Flånuten og Skipefjell, over Uglefjell og til Stokkholmen hvor markedsplassen Saltpytt lå. Her dreier slepa østover igjen og går til Raulandsfjell langs nordsiden av Bitdalsvatn. Ved Bitdalsvatn er det registrert både felæger, steinalderlokaliteter, kullmiler og jernvinneanlegg. Bitdalsvatn ble regulert på 1950-tallet og disse kulturminnene ligger under vann i dag. "Saltpytt; (88-93, 277) på ei åpen slette mellom høye fjell og ei brusende elv ligger markedsplassen Saltpytt. Etter ei ulykke ved vadestedet Haala ville ikke haringene reise til markedsplassen Haringroe mer, og de tok i stedet i bruk Saltpytt. Her sto det hestemarkeder i årene fra ca. 1825 til ca. 1855, og stedet har også vært brukt til stølsdrift. Saltpytt ligger øst fro Songa og 3 mil nord for Rauland og den store sletta egner seg godt som samlingsplass for mange mennesker.

Tuft og ruin.

To tufter og en ruin.

Beskrivelse fra lokalitet:
Tuft A ligg lavt i terrenget. Kun få steinar frå tufta er i dag bevart, desse er imidlertid godt synlege. Tufta har ei nokoså firkanta form, utan rominndeling.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Tuft A, firkanta form utan rominndeling. Kun få steinar er bevart, men desse er godt synlege.

Ved potetopptagning ble det funnet en flintdolk på jordet den 18.05.1918. Dolken som er i privat eie, ble funnet av nå avdøde Torvald Myren. Antagelig oppbevares den nå av sønnen, Hans T. Myren, som driver Mjøsblikk i Lillehammer. Se skisse M 1:1.

Lokaliteten ligger i dyrket mark 350 meter vestnordvest for tunet på 38/1 Høgslund. Mål: 230x170 cm. Oval form. Massene består av stein fra neve til hodestørrelse og sterkt kullblandet sand Strukturen er klart markert, men noe utflytende avgrenset. Undergrunnen rundt strukturen består av grågul grov sand. Datert til 1040 e.Kr-1260 e.Kr.

Beskrivelse fra lokalitet:
Objekt A er ein steinstruktur, denne ligg ca 65 cm under bakken. Massen over verkar omrota med funn av teglstein. Strukturen ser ut til å vere fint oppmura. Det er usikker kva strukturen representerer då den ikkje er fullstendig avdekt.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Steinstruktur med fint oppmura stein. Funne i prøvestikk og ikkje fullstendig avdekka, derfor er det vanskeleg å seie kva type struktur det er.