Beskrivelse fra lokalitet:
Undersøkt av KHM 2015
Beskrivelse fra Enkeltminne:
steinalderlokalitet som ligger på kote 26 moh, registrert i 2006. Det ble tatt 2 prøvestikk og 1 var positivt. Det ble funnet 2 flintbiter, ingen redskapsrester. Funnene gjort i dyrkingslaget. Avgrensing av lokaliteten er fjellknauser og stein i nord. Mot vest faller terrenget mot et vått og steinete område. Undergrunnen er steinete.

2 (?) dyregraver/ 1 bågåstø

Beskrivelse fra lokalitet:
Ved leting i stranden (Sørbukta) ble det flere steder funnet skjørbrent stein. Stranden er ca 200 m lang og 18-20 m bred. Innenfor stranden ligger et myraktig parti.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Den skjørbrente steinen ble funnet i nederste halvdel av stranden. Mengden med skjørbrent stein tiltok mot øst. Enkelte steder lå den i små konsentrasjoner, andre steder spredt. Små, rundslipte stein av kvarts lå i strandgrusen.

3 kullgroper funnet på innmarksområdene ved Huseby

Beskrivelse fra lokalitet:
I den 200 m lange og 20 m brede stranden inne i Sørøstbukta ble det igjen påtruffet skjørbrent stein. Den lå her i den nordlige delen ut mot utløpet av elva.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Konsentrasjonene her var delvis store, den største ca 1 x 2 m, men spredte funn ble også gjort her og på nordsiden av elveutløpet. Ved graving i den største kosentrasjonen, som lå delvis framvasket, kom vi ned til et brunt sterilt lag som virket urørt. Oppå dette lå tynt med grå sand og øverst omrotet grus og sand. De skjørbrente stein lå ned mot det sterile laget. Små kvartsstein lå også her i strandgrusen.

Innover i Nordøstbukta ble det igjen funnet skjørbrent stein.
Her var ingen større konsentrasjoner av skjørbrent stein. Et par steder ble det funnet grovere steinstrand mot tidligere bare på sandstrender. Det ble ingen av disse stedene gjort funn av redskap eller avfall av steinalderkarakter, men det er likevel sannsynlig at det dreier seg om ødelagte steinalderboplasser.

Ålmannevegen Haukeligrend ¿ Fjellheim (6 km) ¿Slepa starter ved gården Utgard i Haukeligrend, den går opp Hovsdalen, til Sylvroi og videre til Rafdalsmoen. Herfra går den videre til Fjellheim og Botn skysstasjon. Slepa er synlig som en enkel sti.¿
Merk: Lokaliteten er oppdatert etter befaring og innmåling av delstrekning 10.10.2014 ved Telemark fylkeskommune. Se enkeltminner for ytterligere beskrivelse. Ålmannvegen er en del av de gamle såkalte Nordmannslepene. Dette var ferdselsårer for folk og fe med røtter tilbake i førreformatorisk tid. Nordmannslepene var, og fremstår i dag der de ennå er bevart, som smale tråkk og stier. Disse stiene går gjerne i flere parallelle løp på deler av strekningene. Ettersom det også i dag ferdes både turfolk og husdyr på fjellbeite i området er det vanskelig å avgjøre med sikkerhet hva som skal tolkes å være videre bruk av Ålmannvegen og hva som er helt nye stier og tråkk. Blant annet av denne grunn er Ålmannvegen i stor grad unøyaktig kartfestet. Disse ferdselsårene er til dels lite konkretisert slik de per i dag er registrert i Askeladden.

Beskrevet av Eidsten og Roland 05.08.99 Bispeveien Tveit ¿ Skykkjedalen ¿Slepa snor seg i sikk-sakk opp den bratte lia fra Tveit og fortsetter inn i Skykkjedalen. Herfra skal den ha gått videre gjennom Isdalen, til Sysenvatnet (neddemt), gjennom Kjeldedalen og ned til Halne. Opp lia fra Tveit er slepa veldig tilgrodd. Det burde vært rydda. Den er synlig som en sti, 40 cm bred, varierende dybde. Store partier av slepa består av trappetrinn, og spesielt mellom de to store bekkene. Enkelte steder er dette store heller, mens andre steder er det naturstein. I de bratteste partiene er den også oppbygd med 1 m høy mur i vidden.¿