Lengst i NØ:
Fornminne 1: Hustuft som rund forsenkning. Diameter 4,5 m, dybde 0,45 m. Klart markert. Lyngbevokst. Ca. 22 m VSV for fornminne 1:
Fornminne 2: Hustuft, oval forsenkning. Ø-V 7 m, bredde 6 m, dybde 0,60 m. Klart markert. Lyngbevokst.
Kontrollbefaring 2023: Tuftene målt inn, beskrevet og fotografert. Det er en tuft like V for nr. 2, samt en mulig mindre tuftgrop mellom nr. 1 og 2. Helt bakerst mot berget er en tredje, mulig tuftgrop hvor torv kan ha rast ned ovenfra. Denne må anses som noe tvilsom.

Fornminne 1: Åpen eldre steinalderboplass. Ingen synlige strukturer, et mulig ildsted midt på terrassen. Avslag av kvarts/kvartsitt.
2019: Samme som er beskrevet i Nummedals (1929) "Stone Age Finds in Finnmark" (s. 80-91):
"(...) I found a dwelling-site by Børselvneset on the south side of Leirbukta. At about 40 m above sea-level there are between the dolomite rocks old beaches from which the turf has now been blown away; (Børselvnes I, s. 80) (...) A little more than 50 metres to the east of the principal site, and a few metres lower, a find was made of worked quartzite on the slope falling off towards the little valley that runs in an easterly direction inside Leirbukta (Børselvnes II, s. 91 )."
Geometri endret noe for å samsvare med beskrivelse og topografi.
Kontrollbefaring 2023: Lokalitetsavgrensningen var noe upresis og fulgte hverken topografi eller funnkonsentrasjoner. Funnene ser ut til å fordele seg i tre områder, hvor det midterste på 40 moh er klart rikest. De øvrige ligger i hver sin ende og er mer spredt i fordeling av materiale, og ligger 37-39 moh i V og 41-44 m i Ø.
Den vestre spredningen består av en god del gråsvart chert, samt litt grå og lilla kvartsitt og svart og hvit chert i V (bl.a. mulige kjerner og flekker). Den midtre, rikere konsentrasjonen består av mye grå kvartsitt (ganske store avslag) og grå og hvit chert, litt kvarts og svart chert og minst ett brent bein. Steinmaterialet inkluderer også kjerner og flekker. I omegn og imellom avslagene er tre strukturer av uviss alder - en lav haug eller røys, en tydelig steinlegning med et rektangulært åpent felt i midten, samt et ildsted opp mot berget i N. Disse er av uviss art og alder, men kan være samtidige med boplassen. Den østre delen er mer spredtliggende materiale av hvit, svart og grå chert og ymse kvartsitt, samt et par større mengder lilla og grå kvartsitt (ganske store avslag). Helt V i denne spredningen er et lite, steinsatt ildsted med en forsenkning inni og avslag i kant, som trolig kan assosieres med boplassen.
Konsentrasjonene og strukturene lagt inn som enkeltminner på lokaliteten. Det er også potensiale for materiale under lyng og nedi grusen selv på steder det ikke ble påvist avslag på overflaten.

Lengst i NØ: Fornminne 1: Hustuft, rektangulær, ca 4 x 4 m, høyde ca 0,35 m. Uklart markert i V-del. Gressbevokst som terrenget ellers. En N-S gående grøft i S-voll, bredde ca 0,5 m. En rektangulær fordypning ca 2 x 2 m i midten av tufta, dybde ca 0,3 m. Vollens bredde inntil 2 m. Ca 14 m SV for fornminne 1: Fornminne 2: Hustuft, rund, indre mål: diameter ca 3,5 m. Tegner seg som forsenkning med klart markert voll i VNV. Gressbevokst som terrenget ellers. N-S gående hesje i tuftas VNV-del. Vollens bredde i VNV ca 2 m, dybde ca 0,3 m.

Fornminne 1-2: Tuft og ildsted (1 teltring, 1 ildsted). Merket som nr. 4 på kartet (Kart 2035 IV, Buillefjord, koordinater 102-986). Lokalitet nr: X3.
Høyde over elv/vann: Ca. 6 m. Jordbeskrivelse: Torv 10-15 cm. Gråsandet undergrunn.
2019: Kartfesting omtrentlig, basert på kart og beskrivelse i registreringsrapporten for Skaidivassdraget (lok.nr. X3, 1974). Må kontrolleres i felt for nøyaktig geometri.

Fornminne 1-47: Feltet består av 47 dyregraver NNØ-SSV. Formen varierer, kvadratisk som nærmer seg rund/oval/rektangulær. Gropene er sterkt markert i terrenget, men ingen har voll. Ikke stein.
De tre S-ligste dyregravene ligger på dyrket mark på Mosebakkens område og er bevokst med gress, småbjørk og geitrams. De syv N-ligste dyregravene på dyrket mark på Grønmos eiendom, bevokst med gress. De mellomliggende dyregravene ligger på en urørt morenerygg i en avstand fra hverandre som varierer fra 1 m - 7 m. Bevoksning her er lyng, mose - en og annen bjørkerens.. De dyregravene som ikke ligger på dyrket mark virker uskadd.
Mål: Fra 0,5 - 0,9 m og opptil 1,3 m. Kvadratisk tuft opp i 3 x 4 m. Varierende fra 2 x 1 m. [2020: Uvisst hva denne tufta refererer til?].
Vei til Beskenjarg rett S for området. Registreringen begynt i feltets SV-ende og mot NØ:
Fornminne 1: Dyregrav, rektangulær, 2 x 1 m, dybde 0,5 m. 1 m NØ for fornminne 1:
Fornminne 2: Ditto. Bevoksning, geitrams, gress - småbjerk i V og N. 5 m NNØ for fornminne 1:
Fornminne 3: Dyregrav, 2 x 2,5 m, dybde 0,8 m. Bevoksning ditto. Videre på NØ-siden av gjerde på Grønmo og mot denne i NØ-retning:
Fornminne 4-7: Dyregraver med ca. 1 m mellomrom, mål 3 x 2,5 m, dybde opptil 0,9 m. 3 m Ø for fornminne 7:
Fornminne 8: Dyregrav, lyng og mosebevokst. 3 m Ø for fornminne 8:
Fornminne 9: Dyregrav, uklar, utenfor gjerde mot veien. 2-3 m NØ for fornminne 9:
Fornminne 10: Dyregrav, tilnærmet rund, diameter ca 3 m, gress, tyttebærlyng, bjerk. 1,5 m NNØ for fornminne 10:
Fornminne 11: Ditto dyregrav. 6 m NNØ for fornminne 10:
Fornminne 12: Dyregrav. 7 m NNØ for fornminne 10:
Fornminne 13: Dyregrav. 5 m NNØ for fornminne 10:
Fornminne 14: Ditto dyregrav, dybde 0,9 m. 6 m NNØ for fornminne 10:
Fornminne 15: Dyregrav, dybde 1,0 m, bjørk i N-kant. 3 m NØ for forrige:
Fornminne 16: Dyregrav. Ca 5 m NNV for fornminne 16:
Fornminne 17-18: Dyregraver på andre siden av gjerde. 2 m NØ for fornminne 16:
Fornminne 19: Dyregrav. 4 m NØ for fornminne 16:
Fornminne 20: Dyregrav. 2 m NØ for fornminne 16:
Fornminne 21: Dyregrav. 2 m NNØ for fornminne 21:
Fornminne 22: Dyregrav. 2 m NØ for fornminne 22:
Fornminne 23: Dyregrav. 2 m SØ for fornminne 23:
Fornminne 24: Dyregrav, rektangulær. 3 m N for fornminne 24:
Fornminne 25: Dyregrav, 4 x 3 m. 6 m Ø for fornminne 25:
Fornminne 26: Dyregrav. 5 m N for fornminne 26:
Fornminne 27: Dyregrav. 3 m N for fornminne 27:
Fornminne 28: Dyregrav. 4 m NØ for 28:
Fornminne 29-30: Dyregraver. 6 m NØ for fornminne 30:
Fornminne 32: Dyregrav. Dybde opptil 1,3 m. 5 m:
Fornminne 35: Dyregrav. 4 m NØ for forrige:
Fornminne 36: Dyregrav. 1 m NØ for forrige:
Fornminne 37: Dyregrav. 1 m NØ for forrige:
Fornminne 40: Dyregrav. 4 m NØ for fornminne 40, inne på dyrket område hos Grønmo:
Fornminne 41: Dyregrav. Gressbevokst, uklart markert. 1 m NØ for fornminne 40:
Fornminne 44: Dyregrav, i veikanten. 3 m NØ for fornminne 44:
Fornminne 46: Dyregrav. Inne på dyrket mark i rand av dyrket mark, 7 m NØ for forrige:
Fornminne 47: Dyregrav.
2020: Enkeltminnegeometri lagt til for å samsvare med anomali i LIDAR-data.

Røysa er om lag 4 m i tverrmål og heilt låg. Ho er bygd av steinar som kan kjennast under torva. Det er eit stort søkk i midten av røysa etter utkasting. Røysa er heilt overvaksen av grastorv, mose og lyng, og ho er lite synleg i lendet.

Fornminne 1-12: Dyregraver. Feltet består av 12 dyregraver, orientert Ø-V på langs av moen i noenlunde rett linje. Lengst i Ø - tre dyregraver på tvers av hovedorientering. Dyregravene har tilnærmet oval form. Varierende orientering, klart markert. Ingen stein i dagen. Ingen voll. Bevoksning: mose, lyng, småbjørk. Uskadde.
Mål: største 3 x 4 m, dybde 1,1 m. 1977: Lengst i Ø:
Fornminne 1: Dyregrav, 1 x 1 m, dybde 0,2 m. Bjørk i N. 9 m VNV:
Fornminne 2: Dyregrav, orientert N-S, 2 x 1 m, dybde 0,3 m. Over vegen 28 m SSV:
Fornminne 3: Dyregrav, orientert SØ-NV, skadd i N. Ca 3 x 2 m, dybde 0,5 m. 5 m SØ:
Fornminne 4: Dyregrav, rund, 2 m i diameter, dybde 0,3 m. 4 m ØSØ:
Fornminne 5: Dyregrav, orientert Ø-V, 2 x 1 m, dybde 0,4 m. 7 m SV:
Fornminne 6: Dyregrav, orientert Ø-V, 2 x 1 m, dybde 0,4 m. 11 m V:
Fornminne 7: Dyregrav, rund, ca 4 m i diameter, dybde 1 m. 13 m SV:
Fornminne 8: Dyregrav, tvilsom, rund, ca 1,5 m i diameter, dybde 0,2 m. Furu i NNV. 22 m VNV:
Fornminne 9: Dyregrav, orientert SØ-NV, tvilsom, mye små tuer rundt, 1,5 x 1 m, dybde 0,40 m. 9 m NNØ:
Fornminne 10: Dyregrav, ligger like ved veien. Mye felte trær og stubber oppå. Ser bare halve.
2020: Enkeltminnegeometrier lagt inn fra LIDAR-data og lokalitetsgeometri noe endret for å samsvare. To ytterligere groper lagt til helt i N.

Beskrivelse fra lokalitet:
Funnsted for flintstykker
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Ved høyere vannstand lå boplassen i en lun ØNØ-VSV-"klove" inntil Ø-siden og ikke helt i bunnen av lun vik som gikk inn mot S. Grunneieren kjente til at det skulle være gjort funn her. Under registreringen ble det plukket opp endel flint. T 19734 - T 19735. Denne boplassen ligger ca 50 m N for boplassen reg. nr. 4060 C16, R2 på samme bruk. Det er derfor mulig at dette er den lokaliteten nord for Reinsvikelva hvor Anders Nummedal i 1910 plukket opp ca 30 flintstykker (T9130 eller T9535 f). Området er gammel dyrkamark. Det er nettopp drenert og gravet kloakkledning gjennom området, som fortsatt skal brukes som dyrkamark.

Beskrivelse fra lokalitet:
Kontrollregistrert okt/nov 2017. Etter kontrollregistrering av lokaliteten, består den nå av 2 positive prøvestikk med til sammen 14 funn, og har fått ny og mindre avgrensning. Funnene består av 9 fragmenter, 1 ubestemt kjerne, 1 borspiss og 1 medioflekkefragment, alle av flint. Funnene ble gjort i sand – og gruslag under 10cm og 25cm tykk torvjord. Lokaliteten er avgrenset til veier i nord og øst, negativt prøvestikk i vest, samt en bergknaus i sør.
Siden det ikke har blitt tatt noen prøver for datering av lokaliteten, har den blitt datert basert på oppgitt høyde over havet i enkelte av de tidligere innleverte funnene (25-30m.o.h.), lokalitetens nye avgrensning på omtrent 31m.o.h., samt de tidligere innleverte funnenes karakter. Lokaliteten har dermed blitt datert til tidlig mesolitikum.
T17493. Flintfunn fra eldre steinalder på Blommen av Rensvik (g.nr. 37, br.nr. 42), Bremsnes s., Kvernes pgd., Nordm. (matr.nr. 1556000370042) a. 4 eneggete pilespissermed tange, hvorav de tre har tilhugging langs den ene kant fremme ved odden og ensidig retusj av tangen. Den fjerde har bare tangen tilhugget langs begge kanter (fig. 2). L. 31-37 cm. b. En flat, nærmest rombisk spånspiss med retusj langs den ene egg. L. 4,4 cm(fig. 3). c. En 7,9 cm lang høyrygget flekke hvis ene kant viser spor etter bruk (fig 4). d. 4 flekker med retusj på enden eller langs kanten. L. 2,1-4,7 cm. e. En mindre samling spåner og spaltestkr. med retusjerte kanter. f. En samling flekker hvorav noen med spor etter bruk. Et par av flekkene må karakteriseres som mikroflekker. g. 5 knoller og kjerner med mer eller mindre spor etter flekkeavspaltninger. h. En større samling avfallsflint F. i samme høyde o. h. (25-30 m) som det tidligere innsendte flintfunn herfra. Flinten lå i sand og grusjord i ca. 25 cm's dybde. Det fantes også endel trekullrester spredt over funnstedet. --- T17824. Flintfunn fra den tidligere kjente boplass fra eldre steinalder på Blommen av Rensvik (g.nr. 37, br.nr. 42), Bremsnes s., Kvernes pgd., Nordm. (matr.nr. 1556000370042). a. En 5 cm l.skiveøks av uregelmessig form og med litt av kalkskorpen sittende igjen ved det ene hjørnet. b. 4 kjerneskrapereav uregelmessig form, st. l. 6,1 cm, samt et tykt og grovt avhugget stykke av en blokk med tilhugget kant. c. Et 3,6 cm l. flekkebor. d. 7 små flekker av flekkefragmenter hvorav bare ett eksemplar er forsynt med retusj ved det ene hjørnet. e. Noen blokker og en samling avfallsflint --- T18030: 6 spånskrapere av flint f. forskjellige steder på Blommen av Rensvik (g.nr. 37, 42), Bremsnes s., Kvernes pgd., Nordm. (matr.nr. 1556000370042)H.o.h. ca. 30 m. --- 18263. Nye flintfunn fra den tidligere kjente boplass fra eldre steinalder på Blommen av Rensvik (g.nr. 37, br.nr. 42), Bremsnes s., Kvernes pgd., Nordm. (matr.nr. 1556000370042) a. 2 tveeggete pilespisser, 1,5 og 4,2 cm l. Den minste har en smal tange tilhugget fra undersiden, mens den lengste har en bred, kort tange som er tilhugget fra oversiden. b. En tykk skiveøks av smal form med største bredde litt ovenfor eggen. Oversiden er rygget, likedan nedre del av undersiden som må karakteriseres som flatehugget. L. 7,5 cm. Et annet 6,5 cm l. rektangulært stykke er slik tilhugget at det muligens har vært tenkt som huggeredskap. c. 14 flekker og mindre flekkefragmenter, stort sett av dårlig kvalitet. St. l. 8,9 cm. Et par av fragmentene har retusj langs den ene side mot et hjørne. d. En høyegget spånskraper, st. tv.m. 3,9 cm. e. En 3,1 cm l. hjørnegravstikke laget av en spån. f. En 4,1 cm l. spånblokk. g. En samling avfallsflint. --- T18940: 26 avslag av lys til mørk grå flint. Mål 1,3 x 0,7-6,6 x 6,0 cm. Vekt 190 g. F. på Blommen av Rensvik, gnr. 37, bnr. 42, Bremsnes s., Kvernes p., Frei k., Møre og Romsdal. (matr.nr. 1556000370042) Eier: Ingeborg Sæther, 6520 Rensvik. F. på åkerland, rett nord for våningshuset, hvorfra det tidligere er sendt inn funn. --- T9130: Fra den første foreligger ca. 20 stykker, for en stor del større og mindre klumper, de fleste adskillig vandslidte. Et par har dog sikker skraberegg ved den ene kant og maa regnes for skiveskrabere. Et stykke har forresten fuldstændig form som en skivespalter, men vilde være usædvanlig tynd, og bestemmelsen kan derfor ikke ansees som ganske sikker.|En anden samling paa omtr. 30 stykker er fra den nordre side af samme elv. Ogsaa her er de fleste stykker meget slidte med afskurede kanter. Et stykke kan være en økseform med afstødt egg, et andet maa ansees som en flekkeskraber med en tilhuggen egg fra spidsen og lidt nedover den ene side, et tredie som et tykt bor. --- T9295: Økse af sten uden skafthul, helt sleben. Den har en smule mere buet eggslibning paa den ene side end paa den anden, men maa dog vel rigtigst bestemmes som en retøkse. Den er 20 cm. lang og ualmindelig jevnbred, 5,5 cm. ved eggen og ved nakken, 6 cm. paa midten. Ved nakken vel 3 cm. tyk, paa midten nær 4 cm. I tversnittet er bredsiderne og den ene smalside hvælvede, den anden smalside mere flad. --- T9535-9536: Fra den første foreligger ca. 20 stykker, for en stor del større og mindre klumper, de fleste adskillig vandslidte. Et par har dog sikker skraberegg ved den ene kant og maa regnes for skiveskrabere. Et stykke har forresten fuldstændig form som en skivespalter, men vilde være usædvanlig tynd, og bestemmelsen kan derfor ikke ansees som ganske sikker.|En anden samling paa omtr. 30 stykker er fra den nordre side af samme elv. Ogsaa her er de fleste stykker meget slidte med afskurede kanter. Et stykke kan være en økseform med afstødt egg, et andet maa ansees som en flekkeskraber med en tilhuggen egg fra spidsen og lidt nedover den ene side, et tredie som et tykt bor. --- T15441: En 4,8 cm l. flekkeskraper av god flint med litt retouch og kantslit. F. i en skjæring under et veiarbeide i nærheten av revisor O. Hagens landsted i Reinsvik, Bremsnes s., Kvernes pgd., Nordm., (matr.nr. 1556000370000) under et løst jordlag ovenpå skjellblandet grus, ca. 40 m o. h. Der skal under dette arbeide være f. adskillig flint.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Beskrivelse: Boplassområdet er flat dyrkamark som skråner svakt mot ØNØ i ly av bergdraget i N. Ved høyere vannstand lå boplassen i bunnen av en nokså åpen vik som gikk inn mot VSV. Området er dyrkamark som ikke lenger brukes. Fra 1954 til 1969 fant tidligere eier Arne Rensvik (nå død) en rekke funn fra steinalderboplassen: T 17493, T 17824, T 18030, T 18263, T 18940, trolig også iallfall deler av T 17362. Tidl. funn på br.nr.: T 17362?, T 17493, T 17824, T 18030, T 18263, T 18940. Flintfunn.

Beskrivelse fra lokalitet:
Steinsetning med bauta
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Inne på lita, rund gresslette kant i kant N for bergrabben: Rund steinring av tettstilte små rundkamp med største mål 0,10-0,15 m. Steinene meget klart markert og anlegget er tydelig. I sentrum av steinringen står oppreist en bauta. Synlig h 0,71 m, br 0,33 m, tykkelse 0,27 m. I ØNØ-kanten av steinringen en "tilkomst" i form av en helle og noen steiner som danner en trm. Gress vokser langs kanten. Mål: Diam 2,5 m. Stedet ble faglig utgravd i 1938. Man fant et tynt kollag under steinene. Steinringen er restaurert og man har innhegnet den med et kraftig metallgjerde. Steiene i ringen er uorginale, men bautaen ble funnet nedfalt på stedet. I utskriftene nevnes en gravrøys på Skottneset. Grundig befaring har ikke brakt denne for dagen - trolig fjernet ved hyttebygging. Foto: K. 23/68 og K. 23/69.