På beitet ligger minst 100 rundrøyser. De fleste er lite tydelig i terrenget, men klart markert. De fleste er sterkt overtorvet, tildels helt. D: 1-5 m, h: 0,1-0,4 m.
AM UiS avgrensa utgraving i 2021:
Arkeologisk undersøking med påfølgjande frigjeving av område i NV del for oppføring av mastefeste m.m. 6 røyser totalundersøkt. Ingen gjenstandsfunn, tolka som ryddingsrøyser frå førreformatorisk tid.

50 m N for Sorpetjønn og på en lav sandrygg:1) Gravrøys - rund. Tydelig i terrenget og klart markert. Noe over- torvet. Grop i midtpartiet. D. 2m, dybde 0,3 m. Synlig fotkjede. D. 8 m, h. fra S 1 m.16m SØ for 1) 2) Stakktuft - rektangulær. Tydelig i terrenget og klart markert. Orientert SØ-NV. L. 5m, br. 4 m. Mangler grøft mot NØ. Grøftas br. 0,2, dybde 0,1.27 m Ø for 2) 3) Gravrøys rund. Klart markert og tydelig i terrenget. Delvis overtorvet. D. 6 m, h. 0,3 m.20 m NNV for 3) 4) Steinlegning rektangulær. Orientert NNV-SSØ. Klart markert og tydelig i terrenget. Stein i dagen. L. 4 m, br. 3 m, h. 0,2 m.70m SSØ for 1) og 20 Ø for Sorpetjønn.5) Mulig gravrøys rund. Klart markert og tydelig i terrenget. Noe overtorvet. Jordfast stein i SV delen. Består av stein i alle størrelser. D. 5m, h. 0,4 m.På hele området ligger:6-35) minst 30 rydningsrøyser-runde. Tydelig i terrenget og klart markert. De fleste røysene er overtorvet. D. 3-5m, h.0,2-0,5 m.
Lokaliteten ble kontrollregistrert av Rogaland fylkeskommune i forbindelse med Lyse-Stølheia registreringen sommer/høsten 2015. I den forbindelse ble det målt inn 44 enkeltminner hvor av 3 mulige gravrøyser (antagelig de samme som er beskrevet i 1990). Det ble også målt inn 1 stakketuft, og 40 rydningsrøyser. Informasjonen over fra 1990 (nr4) beskriver en rektangulær steinlegging, denne kunne vi ikke finne igjen, det er mulig at denne er blitt registrert som en vanlig rydning, en av rydningene hadde en avlang/trapes-aktig fasong. Lokalitetsavgrensningen ble justert litt i SV-V for å dekke alle røysene.

Gravrøys-rund. Tydelig i terrenget, og klart markert. Overtorvet. Sjakt inn fra V med et krater i midtpartiet. L. 7 m, br. 4 m. Steingjerde, orientert NNØ-SSV, som skiller bruk 13, 14, 15 og bruk 3 skjærer over røysa i V-kanten. Toppen av røysa er anvendt som fyllplass. D. 10 m, h. 0,7 m.Ca. 50 m SV for br.nr. 13, 14, 15 men på bruk 3 skal det ha ligget en rundhaug med d. 10 m, h. 0,5 m. Antagelig fjernet ved nydyrkning. Ikke gjenfunnet ved reg. 8.05. 1990.

På gnr. 35, Auestad var det ikke mulig å gjøre registreringer, da hele det aktuelle området var tilplantet med gran, som var så lav at vi ikke kunne trenge gjennom for å se bakkenivå.På Skjørestad siden av skiftet ble det registrert minst 15 rydningsrøyser, som alle var runde, klart markerte. Det var to typer røyser. Runde 3-5 m i d, 0,2-0,3 m h. og røyser som var dannet ved at mindre stein var lagt opp mot større jordfaste blokker. D 1-2 m, h.0,-0,3. Alle røysene var sterkt overtorvet.

Beskrivelse fra lokalitet:
Langrøys ved registeringen var ikke røysa synlig pga. høy vegetasjonIølge grunneier ligger røysa i SØ-hjørne av hyttetomta, like innenfor veien som går fra kaien NØ over langs strand.Røysa skal ligge ved NØ siden av en stor jordfast stein. Røysas L. ca. 7 m.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Langrøys, l 7m. Ved registeringen var ikke røysa synlig pga. høy vegetasjon Iølge grunneier ligger røysa i SØ-hjørne av hyttetomta, like innenfor veien som går fra kaien NØ over langs strand.Røysa skal ligge ved NØ siden av en stor jordfast stein

Kontrollregistrert januar 2019 etter SWECOs miljøovervåkingsprogram. Det ble gjenfunnet 25 rydningsrøyser og 1 mulig krigsminne. Lokalitetsavgrensing justert.
Feltet består av 23 rydningsrøyser spredt over hele området. De er runde. Noen av røysene ligger inntil store jordfaste stein. Alle er grasskledd med en del stein synlig. D. 2-5 m, h. 0,15-0,3 m.
Feltet ble kontrollregistrert i forbindelse med Lyse-Stølheia registreringene i regi av Rogaland fylkeskommune sommer/høst 2015. Det ble gjenfunne 22 røyser, alle disse har fått enkeltminne geometri. Det ble også registrert en nyertids tuft/ mulig skytestilling fra andre verdenskrig på toppen av høyden, tuften er sørvendt.

I østre kant av utmarka til Tjessem, ved skiftet med Lima, ligger et uskadd gardsanlegg på en lokalitet som heter Hønaland. Det er en bratt NV-vendt skråning på NØ sida av Flassavatnet, en skråning som når helt ned til strandkanten.To hustufter ligger øverst i skråningen, men på Limas grunn. De er ca. 20 og 10-15 m lange og orientert mot NV. Ut fra den minste tufta fører et gardfar mot øst. Det går opp mot en lav bergrygg i toppen av skråningen og forsvinner etter ca. 50 m . Bergryggen er brukt som naturlig stengsel, og ca. 150 m øst for tuftene går et gardfar ut fra ryggen og fortsetter rett ned skråningen mot NNV, Det krysser skiftesgjerdet og går inn på Tjessems grunn.Gardfaret følger nedre kant av skråningen, langs sida av et våtlendt bekkesig. Det svinger vestover og ca. 50 m fra strandkanten bøyer det mot sør, går parallelt med stranda, krysser skiftesgjerdet og går igjen inn på Limas grunn. Der bøyer det mot øst og går langs foten av en bratt fjellknaus, opp til den minste tufta igjen. Ca. 60 m N for den største tufta og 10 m N for skiftesgjerdet ligger: muligens en gravhaug. Den er 7 m i tverrmål og 0,5 m høg. Den er flat på toppen, og steinene ligger nakne. Trolig er det tatt stein derifra til skiftesgjerdet. En stor flyttblokk ligger i søre kant. Ca. 5 m øst for foregående, i nordre kant av skiftesgjerdet muligens en gravhaug. Også denne er flat i toppen hvor steinene ligger i dagen. Trolig er det fjernet stein fra den. Den er 5-6 m i tverrmål og 0,5 m høg. Ca. 55 m NV for den lengste tufta og 45 m NV for skiftesgjerdet, ligger midt i skråningen en gravhaug som er ca. 7 m i tverrmål og 0,5 m høg. Den er flat oppå, og steinene ligger der nakne.I NV hjørne av anlegget, helt nederst i skråningen og ca. 60 m øst for strandkanten ligger muligens en steinsetning. På en bergflate står tre 0,5 m høge steiner reist i hvert sitt hjørne av en firkant som har ca. 4 m lange sider. Den fjerde steinen kan være skjult i lyngen.Utgarden til gardsanlegget gjerder inn ca. 35-40 mål og skiftesgjerdet går tvers gjennom området, slik at omtrent halvparten av dette ligger på Tjessem. En mengde rydningsrøyser ligger spredt i skråningen, både på Tjessem og Lima

Ligger inne i et tett granholt. Ytre mål 8,8m, indre mål 3,5m, dybde 0,8m. Det er en tydelig og jevn voll rundt hele gropen. Bunnen kvadratisk

I N-kant av myrdraget samt nedover N-hellende, innsnevret dalgang som leder fra selve myrsletten ned mot vågen: Steinalderboplass, funnområdet anslått, 105 m N-S, 8 - 12 m Ø-V. Flint i ujevne konsentrasjoner funnet i overgangen mellom grus og myr, delvis gresstorv, ved nydyrking og ved tomtegraving. Stedet ahr trolig dannet bunnen av liten vik. Beskyttet mot vind og vær av lave bergdrag i Ø og V. Høyde over havet 24 m. Flint ikke påvist ved vårt besøk. Opplyst ved eieren av stedets landhandleri samt familien Johansen (Østvang), Frøya. Flintfunn fra stedet : T 15123 a) Liten høyegget skraper. b) Tungeformet kjerne. c) Avfall. Da Frøya ble registrert, ble ennå bare synlige faste fornminner avmerket på Økonomisk Kartverk, således ikke boplasser. Dette fornminnet faller likevel inn under den automatiske fredning i Lov om fornminne. Boplassen er avmerket på ØK-kart i innberetningen. Et område på iallfall 50 m i tverrmål, bør ikke berøres av utbygging, dyrking el.l. før området er nærmere undersøkt av Videnskabsselskabets Museum. Merk; enegget kviv av skifer funnet i en åker på Skjønhals, på S-side av en våg S for gården. Ca 150 m fra sjøen. etter oppgave i en høyde av 15 moh. ( T 13674) Sitat fra T 15123 ;" I østre kant av rydningen blev i 1927 i samme dybde funnet skiferkniven T 13674."

Steinalderboplass med to hustufter. Lengst i N, 1. Rundoval tuft, orientert N-S. Ligger i et rullesteinsbelte inn mot berget i V. Ganske lett synlig. For en stor del overgrodd med lyng og mose. Mål: 3 x 2 m, dybde 0,6 m. Ca 5 m S for, 2. Rund tuft, ligger i samme rullesteinsbelte som 1. Antydning til voll rundt. Ikke så lett synlig. Delvis mosegrodd. Mål: Ytre diameter 3 m, indre diameter 1 m. Dybde: 0,3 m. Ingen av de beskrevne tuftene ble sikkert gjenfunnet, men det ble registrert 4 tufter i rullesteinsbeltet rett ved stien opp til Torghatthølet. Disse registreres som minnets enkeltminner.