På en åkerholme: Rundrøys. Klart markert og tydelig i terrenget. Toppen noe omrotet. Her sees små og mellomstor rundkamp, noe mosegrodde. I Ø-kant er masse fjernet, 3x2x0,2m. Bevokst med løvtrær, gress og mose. Rydningsstein påført i N-kant i nyere tid. D 15m, h 1,5m.

Inne i ungskogen, 15m SV for skogkanten mot hugstfelt: Rundrøys. Klart markert med antydning til fotgrøft. Lett synlig. Bygd av mellomstor rundkamp. Noe nedsunket midtparti. Kanten mot S noe utrast. Tett lyngdekke, noen grantrær. D 6,5m, h 1,2m.

Beskrivelser fra 2019/2020:
Gravfelt ytterst på en terrassekant med utsikt over Storeelva i sør, bestående av fire gravhauger av forskjellig størrelse og bevaringsgrad.
I sør, ned mot Storelva, går en svært bratt skråning som forlenger flere av gravene. Det er usikkert om denne skråningen med tiden har erodert bort mark som tidligere har lagt foran gravene.
Området blir i dag brukt som beitemark. Alle gravene bærer preg av erosjon og skader i større og mindre omfang. Det er ikke utenkelig at det ligger flere gravminner i området. Det har foregått mye jordbruksaktivitet i området, og gravene kan ha blitt overpløyd, planert ut, fjernet eller rast ned skråningen mot elven.
Enkeltminner:
ID 70205-1: Gravhaugen er ca. 10 x 5 x 0,85 meter, og er den minste graven på gravfeltet. I motsetning til de tre andre gravene ligger denne ikke på kanten av skråningen, men ca. seks meter ifra. Det står flere trær på toppen av den, og røttene har gjort skade på haugens overflate. Gravhaugens form er oval, men noe ujevn.
ID 70205-2: Gravhaugen måler ca. 30 x 20 x 4 meter. I sør forlenger skråningen haugen, og det er vanskelig å se opprinnelig utstrekning. I nord har gravhaugen store sår etter erosjon og har blitt noe deformert.
ID 70205-3: Oval gravhaug, ca. 17,8 x 10,6 meter. Høyden er ca. 1,5-2 meter i nord. I sør blir gravhaugen forlenget av skråningen ned mot elven. Gravhaugen har trolig vært større, men erosjon og dyretråkk har gjort at deler av haugen er rast ut mot nord. I nord går en liten traktorvei som også kan ha påvirket gravminnet.
ID 70205-4: Stor gravhaug kjent som Pengehaugen. Gravhaugen har store skader etter masseuttak og maskiner som har kjørt på og rundt haugen. Deler av graven i nord ser ut til å være planert ut, og opprinnelig størrelse er derfor vanskelig å si noe om, men er målt til 17 x 16 x 1,5 meter
Tidligere beskrivelser:
Lengst VSV, og helt ytterst på terrassekanten: 1. Tilnærmet oval haug, NV-SØ-orientert. Klart markert i SV, resten i ett med skrent. Lett synlig. Består av fin sand og leire. Avrunda profil. Noe ujevn overflate og lite jevnt form. Bevokst med gras og høye furutrær. 30m ØNØ for 1.: 2. Avlang haug, Ø-V-orientert. I N klart markert mot dyrka mark (nåværende beite). Går i ett med skrent i S. Meget lett synlig. Bygd av leire. Brattsida. I N-sida et dypt hakk skåret inn i midtpartiet. Bevokst med gress og høye gran- og furutrær. L 27m, br 15m, h ca 4m. Ca 60m Ø-ØNØ for 2., ytterst på brinken ut mot elva: 3. Haug, Ø-V-orientert. Klart markert, går i ett med skrent i S. Bygd av leire. Ujevn, langstrakt form. Brattsida. Noe avskåret mot dyrka mark i N. Bevokst med gras, løvkratt og løvtrær. L 20m, br 10m, h 2m. På flata NV for husene på gården og NØ for 9248 A10 R01 lå det tidligere 3 små runde hauger. De ble planert ca 1910 av Andreas Angelstad. Her ble funnet leirkarskår og en rustbit - tapt. Det skal være antydet at disse funnene tilhørte folkevandringstid. Opplyst av Erling Angelstad, 4900 Tvedestrand.

Lengst SØ, 3m V for vei til Dypvåg brygge og 4m V for innkjørsel til parkeringsplass: 1. Rundhaug. Vag markering, men tydelig. Bygd av moldjord og stein. Svakt bua profil med flatt midtparti. Enkelte stein stikker i dagen. Grasdekke, ett stort eiketre. D 6m, h fra SV 0,7m. 5m NV for 1. og noe høyere, 1,5m SV for veien til Dypvåg brygge: 2. Rundhaug. Dårlig markert, men tydelig. Noe ujevn form og kan opprinnelig ha vært oval og NV-SØ-orientert. Svakt bua profil. Enkelte store stein sees langs kanten. Grasdekke, høye eiketrær. D 5m, h fra Ø 0,5m. Kan kanskje være noe usikker som fornminne, muligens overgrodd berg.

På et rundaktig bergskjær som heller mot dyrka mark i NØ-Ø-SØ: Rundrøys, ganske klart markert, tydelig. Bygd av bruddstein. Avrunda profil. I midten NNV-SSØ-orientert, tilnærma oval grop, l 3,5m, br 1,5m, dybde 0,4m. Grasdekke og løvkratt. D 10m, h fra SV 0,8m. Påvist av Arne Darbo, 4934 Nesgrenda.

Kant i kant med og Ø for N-S-gående skogsvei, og lengst NØ: 1. Rundrøys. Entydig markering. Tydelig. Bygd av bruddstein.Avrunda profil. Flatt midtparti. Her ligger en rettsidet steinblokk, l 1,3m, br 0,5m, t 0,25m. Grasdekke. Eikekratt. D 6m, h 0,8m. 20m SV for 1., på en bergrabbe noe høyere: 2. Rundrøys. SV-lige halvdel er meget klart markert, NØ-lige del er fjernet. Meget lett synlig. Bygd av bruddstein og rundkamp. Jevnt avrunda profil. Forsenkning i midtpartiet som skråner mot den NØ-lige skjæringen. Vegetasjon som 1. D 8m, h 1m. 3m SV for 1.: 3. Rundrøys som 2. Meget klart markert. Lett synlig. Avrunda profil. Ujevn SØ-vendt grop i midten. Grasdekke, lyng og noe løvkratt. D 6m, h 0,5m. Kant i kant med og SV for 3.: 4. Rundrøys som 1. Klart markert i NØ-lige halvdel. Resten går iett med helling. Tydelig. Avrunda profil. Sterkt omrota midtparti med sjakt fra NV-sida og inn mot midten. En del stein kasta ut i SØ-lige del av midtpartiet. Store jordfaste blokker sees i dagen. Vegetasjon som 3. D 11m, h fra SØ 1,8m, h fra NV 0,6m.

Helt V på flaten, mellom grusvei til beboelseshuset på 20/50 i Ø og stort massetak i V, ligger restene av 3 gravhauger. 3m SV for grusveien, vis a vis et veidele: 1. Rundhaug. Klart markert unntatt mot SV der haugen er fjerneti forbindelse med masseuttak. Lett synlig. Oval N-S-orientert forsenkning i midtpartiet,4x2x0,1-0,3m.. I N-delen en del bruddstein, kan være deler av et gravkammer. Haugen er bevokst med furu, eik, osp og gress. D 7m, h 0,6m. Påvist av Jørgen Knutsen. 15m S for 1, V for veien og Ø for massetaket:2. Gravhaug. Nå utjevnet og påfylt jord. Nå blomsterbed. En sementring med blomster, står inntil og i SØ-kant for der hvor haugen har vært. 10m S for 2 skal det ha ligget nok en gravhaug som er fjernet. 4 store bjerketrær står samlet i en klynge på stedet. I begge de fjernede gravhaugene skal det ha vært stein plassert i firkant, som et gravkammer. Disse skal være intakte. Lars Bøen har gravd i alle haugene mellom 1900 og 1920, uten at han fant noe. Det skal også ha vært en 4. haug ved en kjellertrapp i bolighuset på 20/50, ved SV-hjørnet. Ingen funn. Opplyst av Tormod Neset.

Kloss i og N for delet mot 24/13 og og i stein som går i retning Ø-V-over moreneryggene ligger små slaggklumper i dagen. Ellers på ryggene sees vage søkk og fordypninger. Ved kontrollregistrering: Det tidligere registrerte jernvinneanlegget viser seg å ha en større utbredelse en tidligere antatt, og går delvis inn i nordøstre del av planområdet. Det har i tillegg blitt skadet av nydyrkning på eiendom 241/59. Lokaliteten går også delvis inn på eiendommen øst for planområdet, gnr/bnr 241/13. Fra tidligere registrering beskrives funn av små slaggbiter på moreneryggene, samt vage søkk og fordypninger. Det ble ved kontrollregisteringen funnet flere store slaggbiter (opp til 40 cm) spredt utover et relativt stort område. Det ble ikke lokalisert noen slagghauger, men bruk av metalldetektor ga hyppige utslag på en liten flate mellom moreneryggene. Flere av slaggbitene blir funnet liggende løst oppå gresset, og virker nærmest flyttet på. Dette kan muligens forklares naturlig (f.eks is og snø) eller at kuene som beiter i området kan ha sparket til de. Det blir funnet en fordypning på en av moreneryggene (se beskrivelse av kullgrop), ellers ser det ut til at de andre søkk og fordypninger som tidligere er beskrevet er fjernet ved nydyrkingen. Skadeomfang: Deler av lokaliteten ser ut til å være fjernet da området nord for lokaliteten ble nydyrket, trolig i 1998 (informasjon fra grunneier på gnr/bnr 241/42). Grensen mellom gnr/bnr 241/42 og 241/59 går oppå moreneryggene og det sees tydelig at moreneryggene er gravd vekk i en skarp nordvendt skjæring ned mot dyrket mark. Hvor mye som er fjernet var vanskelig å avgjøre, men det ble funnet slaggbiter i en av de ødelagte moreneryggen på gnr/bnr 241/59.
Kontrollregistrering 03.06.2013: Strukturar vest for bekken er avskrivne som naturformasjonar (myrsøkk e.l.). Lokalitetsgeometrien er oppdatert på bakgrunn av dette.

På en avlang NØ-SV-gående kolle:Bygdeborg markert med stupbratte sider i N og V. Meget brattsidet i Ø. I S markert med mur, NV-SØ-orientert. Den er lagt på brinken, på bart fjell over hele kollens rygg. Den består dels av meget store hellelignende bruddstein, lagt oppå hverandre. Den største måler 1,8x1,5x0,5m. Dels består den av bruddstein og rundkamp under mannsløftstørrelse. På brinken i SØ-enden, N for og inntil muren: Trekantet rom av opplagt stein, mest mellomstor rundkamp og bruddstein. Veggene noe rasert. Rommets sidelengde: 2,5-3m, h inntil 0,7m. 3m SØ for NV-enden av muren er det en åpning, br 1,5m. Dette er inngangen til platået. SØ-enden av muren, l 6m, virker intakt og lite utrast. Her sees også de største hellene. NV-enden virker også lite utrast i en lengde av 10m, og her finnes store heller med tvm over 1m. Den midterste delen er rasert og steinene spredt utover berget i S-SV, l 6m, br 2-4m. Dette partiet mestår av mindre stein. Muren går nokså rett i SØ-delen, heller noe mot NV i NV-delen. På Ø-brinken sees trolig rester etter NØ-SV-orientert mur på et sted som er mulig å bestige fra Ø. Denne delen er helt rasert. Den har bestått av mellomstor rundkamp og bruddstein, samt en del større heller som ligger under og nedenfor et felt med mindre bruddstein. L 4m, br 2m, h 0,3m. Steinene er mose- og lavbevokste. I NV-enden også en del eikekratt, brisk og furu. Hovedmurens mål: 20-22m, br 2-4m, h inntil 1,2m. Området N-NØ for muren er nokså flatt og avgrenses i N-V av stup, i Ø av meget bratt side som dog kan forseres. I NØ skråner flaten mot et stup og veiskjæringen mot rv 9. Den har en enkel adkomst fra S, og det er her muren er lagt opp. Toppflaten er bevokst med furu, gran og osp; til dels tett i mellomsjiktet. Det sees ikke noe vannforekomst på flaten. Flatens størrelse: NØ-SV 70m, NV-SØ 30m.

Beskrivelse Pareli 1979: Feltet bestå av minst 30 røyser med d opptil 8m, de fleste 3-5m, h 0,5 eller mindre. Røysen ligger uregelmessig langs høydedraget, den innebyrdes avstand varierer. To røyser skiller seg ut ved sin størrelse: en begynner i bakken 15m SØ for N-ligste hjørne av øvre jorde (beiteland) på Klunderby og strekker seg i en lengde av 40m oppover til øverst i åssiden. Bredde 3-4m. Den andre lange røysa ligger NV for den første, begynner like N for nevnte beiteland og strekker seg i en lengde av ca 160m Mot NØ. Avbrutt av kryssende sti ca 100m fra begynnelsen mot SV. Bredde 3-6m, h 0,3-0,5m. Denne røysa ligger på gården Skjønsby. Området nær den lange røysa synes å ha vært dyrket i gammel tid og røysa har muligens sammenheng med dett. Avmerkingen på flybildet kan være noe unøyaktig pga orienterings vansker i den tette krattskogen på hugstfeltene. S-delen og midtre del tilhører 185/1, N-delen 184/1,5.
Beskrivelse 2024: Fylkeskommunen har i forbindelse med et inngrep i feltet, gjort kontrollregistrering av deler av feltet. Kulturminner er dels målt inn med gps og dels kartfestet med LIDAR: Kontrollregistrering er ikke ferdig ennå Lokaliteten er noe justert (utvidet) i øst. Det virker være stort sett spor etter dyrking fra nyere tid sørøst i lokaliteten. Denne delen vil bli kontrollregistrert og lokalitet justert.