Rundhaug, klart markert, vakker, gressbevokst. D 11,5m, h ca 1,6m. Haugen innmålt med DGPS, lokaliteten justert med 5 m sikringssone.

Røys, trolig opprinnelig rund, men på grunn av total rasering er den opprinnelige form og størrelse umulig å fastslå. Det kan også dreie seg om flere røyser som er rotet sammen. Byggematerialet er blanding av bruddstein og rundkamp. Bruddsteinene er gjennomgående små, rundkampen middels store. Mose, lyng og gress. Noe naken stein. I dag dekker røysen et noe uregelmessig område, ca 19x19 m, h 0,5 m.
Kontrollregistrering 2017:
Svært nedslitt røys med utkikkstårn med betongfundament i midten. Rundkamp fra røysa er brukt til bålplasser rundt på berget. Dagens røysområdet har en utstrekning på 22-26 meter. Høyde på røysa målt i øst er 2 meter.

Lengst V på en liten flate: 1. Rund dyregrav, markert med lav voll. Kvadratisk bunn, med tre småbjerker. Bunn 1 x 1m. Voll br 1-1,5m, h 0,3m. D 3m, dybde 1,6m. 50m ØSØ for 1 og kant i kant og V for skogsbilvei, på en flate: 2. Rund dyregrav med uklart markert voll. I grava ligger to store blokker, trolig lagt der da skogsbilveien bla anlagt. D 3m, dybde ca 1,2m. Ca 60m ØNØ for 2 og høyere opp i terrenget på Ø-siden av skogsbilveien: 3. Rund dyregrav, markert med voll, Sø-NV. Rektangulær bunn orientert N-S 2 x 1m. Vollens br 1-1,5m, h 0,3-1m. D 3m, dybde 1,3m. 45m Ø-ØNØ for 3: 4. Rund dyregrav, markert med voll i NØ og SØ-SV. Rektangulær bunn, orientert N-S, 2 x 1m. Vollens br 1m, h 0,4m. D 3,5m, dybde 1,7m. 40m ØNØ for 4 og S for kjerrevei: 5. Oval dyregrav, orientert NNØ-SSV, markert med utydelig voll. Rektangulær bunn, 2 x 0,5m. Voll br 1-2m, h 0,3m. Mål: 4 x 2,5, dybde 0,7m. Påvist av Oddvar Ramsli.

Ved kontrollregistreringen i 2008 ble skålgropfeltene som opprinnelig var registrert på denne lokaliteten skilt ut som egne lokaliteter (Askeladden ID 116892 og 116893). Beskrivelsen av denne lokaliteten i Askeladden ble også forenklet. Se innberetninger fra 1959 og 1972 for opprinnelig og mer detaljert beskrivelse. Lokalitet 70415 består av til sammen 2 steinsetninger, 4 gravhauger, 12 rydningsrøyser, 6 gravrøyser og 14 røyser. Sistnevnte kategori består av røyser som kan være rydnings- eller gravrøyser samt enkelte usikre røyser (se det enkelte kulturminne for nærmere beskrivelse). Det har vært endringer i kategoriseringen av enkeltminner etter den opprinnelige registreringen. Enkelte røyser ble for eksempel klassifisert som rydningsrøyser av Ingunn Holm etter kontrollregistrering i 1999. Se rapportene fra kontrollregistreringene i 1999 og 2008 for detaljert beskrivelse av dette. Kirkegårdsmuren til den tyske krigskirkegården og den store turveien langs vestsiden av Ekebergsletta går gjennom lokaliteten, og deler den grovt i tre: Området vest for kirkegårdsmuren, området mellom muren og turveien og området øst for turveien. Muren og turveien er gode holdepunkter for gjenfinning i felt, men gjør det vanskelig å se helheten i landskapet og lokaliteten uten et kart å forholde seg til. Kulturminnene ligger hovedsakelig i skog. ------------ Ved overvåking av gravetiltak i 2013 ble det gjort funn av bunnen av en kokegrop.

Beskrivelse fra lokalitet:
Ifølge Fornminnedatabasen er det 13 skålgroper. Skålgropene er skadet ved opparbeidelse av gang- og sykkelvei. Bergflaten og skålgropene er delvis dekket av asfalt.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Feltet består at ca 13 skålgroper- 9 - 10 av disse ligger samlet i en ring/rosett.

Innenfor lokaliteten er det registrert 8 røyser og en oldtidsvei. I tillegg er det registrert ei steinlegging som ikke ble gjenfunnet under kontrollregistreringen 2008. 2 av røysene ligger helt sør i området, mens de andre ligger på ei rekke i nord. Samtlige er ganske tydelige i terrenget, med diameter på ca 5 ¿ 9 m og høyde rundt 0,4 ¿ 0,6 m. Oldtidsveien er i dag synlig som en sti som slynger seg langs toppen av høydedraget. Den går mellom de to røysene i sør og rett øst for de nordlige røysene. Det finnes også ansamlinger av stein som kan tenkes å være gravminner innenfor lokaliteten. Disse har imidlertid en tilfeldig form, og er derfor ikke registrert inn som fornminner. På kartet fra originalregistreringen er de avmerket med kryss.

Aggersberg Om det eldste kjente bergverket i Norge, gruvene ved Gamle Akers kirke i Oslo, er det ikke funnet noe skriftlig om driften. Vi hører bare om en undersøkelse som ble gjort i 1580 da man forsøkte å lense gruvesjakten og tok noen malmprøver. I 1619 tok bergmester Kupfer noen malmprøver, men heller ikke da ble det noen drift. Vi finner imidlertid noen poster i lensregnskapene for Akershus i 1610-12 som kan tyde på at det muligenshar vært virksomhet i gruven, nemlig lønn til "4 Berggeseller ved Sølvog Jernbierget her ved Aggershuus". Etter 1619 finner vi ikke noe mere om disse gruvene. Man har lenge trodd at det ville være vanskelig å finne noen spor etter gruvene ved Gamle Aker kirke. De ligger nemlig i et industristrøk med bygninger over det feltet hvor man antok at gruvene var. I 1977 ble det imidlertid gjort en viktig oppdagelse. Under grunnarbeidet for et industribygg støtte man på en stoll noe over gatenivå. Den var fylt med løse jord- og steinmasser, og ved graving er man kommet ca 20m inn i fjellet. Det skal bli interessant å se hva en videre utgravning vil føre til. Etter rapporten fra 1580 var gruvesjakten blitt lenset til 40m dyp, og man var ikke nådd til bunnen. Selv om man måler fra høyeste nivå over gruven, må sjakten nå meget dypt under gatenivå.

Fra N er det idag sti dels med trapper opp på Blåsen. Der hvor stien kommer opp på det nokså ujevne topplatået går en tydelig mur på tvers, l ca 5m, ligger inntil berg i Ø. Utrast, br inntil 3m. Ligger ca 35m N for granittstøtten. I like stor avstand fra støtten mot S, ved den søndre oppgangen ligger en mindre tydelig mur. Berget er her flisberg, og fra nettinggjerdet og et par m mot NV er en samling stein av andre bergarter. Mulig at den fortsetter under gressmarken mellom de 2 grenene av stien. Langs toppen av V-skråningen enkelte stein som kan være rester av mur.

På et bergskjær som løper NØ-SV og 6m SV for huset: Gravhaug, tydelig markert og jevnt rundet. Runde stein og blokker synlig. Bevokst med en eik med stammediameter 1m. D 5m, h 0,7m. Påvist av mag.art. Ellen Høigård Hofseth. Daniel Dybvik (f.1916) på naboeiendommen (Bergsalléen 9) bekrefter at haugen har blitt betraktet som gravhaug siden han var guttunge. Under registrering foretatt av Byantikvaren i 2011 ble ytterligere tre steinpakninger avdekket. Disse har fått undernummer 2-4. Hensynssone i reguleringsplan S-4837 , vedtatt 10.06.2015. Delvis undersøkt av KHM 2015.

I N-hjørnet på eiendommen, ved grensen mot 48/52 og Møllesvingen: Gravhaug, mulig rest etter planering, sterkest utenfor eiendommen. Formasjonen faller, i likhet med terrenget forøvrig, mot S. Tvm 10m, h 0,4m. Mag.art. Ellen Høigård Hofseth deltok under befaringen.