Fornminne: Antatt rundrøys/haug. Lav rund struktur som er lett synlig og godt markert, men hvis funksjon er noe uklar (dels pga for lite tid til en ordentlig vurdering på stedet). Mest taler for en noe utgravd røys/haug, men kan også være omrisset til en tuft. Mål: diameter ca 4 m, høyde ca 0,2 m.
20.09.2005: Gammetuft, tydelige voller. Noe skadd, spor etter snøskuter tvers over tufta.
2021: Tidligere geometriløs. Geometri lagt inn fra LIDAR-data og beskrivelser. Mulig det er en dublett under ID 63226, men kan også godt være strukturen på brinken her. Må kontrolleres i felt.

Fornminne 1-85: Dyregraver. Feltet består av 85 fallgroper i system. De ligger på rekke med flere sidearmer på tvers av hovedsystemet, de lengst i N avgrenset av en brink ned mot dyrket mark. Systemet fortsetter i SV-lig retning, går imellom en mo, dreier S-lig og ender i S ved et steinete, myrlendt område. Langs rekken går en sti i noenlunde samme retning. De fleste er ovale, orientert i alle mulige retninger (orienteringen fremgår ikke av skissen). De som ligger ute mot en brink er orientert på tvers av denne. De fleste klart markert med en lav, bred voll rundt. Lyng, gress og mosebevokst som terrenget rundt. Ingen stein i eller i vollen. Grop nr 15 er et prakteksemplar, ute på en brink, orientert N-S. Ikke voll, 4 x 3 m, dybde 1,7 m. Bortsett far 2-3 stk. som er litt utrast, synes alle urørte. Gjennomsnittlig mål 3,5 x 3 m, dybde 0,8 m. (I N-delen av systemet er gropene noe større enn i S-delen). Se skisse i registranten.
2021: Enkeltminnegeometrier lagt inn fra LIDAR-data og lokalitetsgeometri noe endret for å samsvare.

Fornminne: Boplass. Løsfunn av skifersaker + flintavslag fra Steinalder. Ligger på samme terrasse som fotballplassen på Konsvik. Finneren Arne Ødegård kunne fortelle om funn av steinsetting og mye trekull her, da potetlandet ble pløyd opp. Mange funn er kastet.

Fornminne: Boplassen ligger mellom Olahaugen og Lillemyra, på en knauset rygg med langstrakte is-skurte sva i dagen i S og Ø, 40 - 50 m over havet. Sparsomt med vegetasjon, kun noe lav og mose. Spredt over S-lige deler av feltet, og oppå marken, lå hvit kvarts i stort antall, noen stykker bergkrystall, ett stykke gråbrun kvarts og ett stykke røkkvarts. Den store konsentrasjonen av kvarts lå SØ i feltet, 2-3 m V for en varde. Avslagene var spredt over ca. 4 x 5 m.
Ca. 15 m V for kvartskonsentrasjonen ligger:
I: En rund stenlegning av mellomstor kamp som danner en ujevn "voll". 3 kamp inni. Noe utkastet. Lyng og mose inni. Diameter 3,5 - 4 m, største indre høyde 0,25 m.
Ca 60 m N for I:
II: En rund røys, av noe mindre kamp enn I. Kamp i dagen mot V. Urørt. Lyngbevokst, diameter 2 m, høyde 0,2 m.
Kontroll 2024: Funn av avslag over et begrenset område slik beskrevet, på hver side av reingjerdet gående N-S. Lokaliteten avgrenset fra 14,7 mål til den faktiske utstrekningen den har. Røysene og steinlegningene ble ikke umiddelbart gjenfunnet der de er beskrevet plassert, men det var en mindre, lyngkledd røys 8 m S for lokaliteten, Ø for gjerdet. Kanskje en av dem refererer til den? Omgjort til å være lokalitet uten enkeltminner av den grunn. Ellers har det blitt ganske forstyrret flere steder i nærområdet, med overgrodd massetaking og graving de siste 50-60 årene. Om dette tilsvarer Bøe og Nummedals lokalitet er høyden over havet helt feil, siden avslagene lå rundt 34 moh. Kanskje det ligger en boplass nærmere Skjørbybakkens altitude? Må ev. kontrolleres i felt.

En steinlegning, av ukjent type og funksjon: En klart markert rektangulær steinlegning, tydelig i terrenget. Bygd av mellomstorm kamp, som ligger tett som i et gulv. Orientert VNV-ØSØ. Delvis nedgrodd i gress. Lengde ca 6 m, bredde ca 1,5 m, høyde ca 0,05 - 2,2 m. Tett ved to gravlignende røyser. Neppe fornminne. Ser for nye ut. I hellingen, mot sjøen ØSØ for steinlegningen er rester av flere gammetufter. Mor til Bernhard Abrahamsen (hun er død) kunne fortelle at hennes foreldre bodde der. De var 1. generasjon Abrahamsen på Langbunes.

Fornminne 1-15: Dyregraver. De ligger ved foten av en NØ-SV-gåendeskråning som nå gjennomskjæres av Rv 92. I SV går de nesten ned til Tanaelva, mens de slutter før de når Baisjokka i NØ. De ligger hovedsakelig på linje. De er dels runde, dels ovale orientert NV-SØ-lig retning (se skisse i registranten). De fleste klart markert, de usikre (nr 8, 11, 12, 14) uklart. Lyng og gressbevokst med lav, bred voll rundt. Bjørketrær rundt ogi vollen. Uskadde. Største grop nr 15 4 x 3 m ØV, dybde 1,3 m. Gjennomsnittlig mål på de andre: 3 x 2 m, dybde 0,6 m. Avstanden overskrider 50 m mellom 7 og 8 og 5 og 6, men rekken må likevel betraktes som et hele.

Lave forhøyninger med mellomstor kamp delvis nedgrodd. To er sikre, dvs mer nedgrodd og jevnere enn de andre. Orientert N-S eller Ø-V eller på skrå. Bare to er godkjent som mulige graver under kontrollen. Lengde ca 2 m, bredde ca 1,5 m, høyde ca 0,5 -0,4 m. På de åpne steinraene nedenfor og S-over ligger to rader av langstrakte røyser, som ved første øyekast kan forveksles med samiske røysgraver. De ligger i en lang, jevn rekke. Det er gamle hjellstøtter. På det lille neset 150 - 200 m SØ for gravene fins rester av to gammelignende hus og to hus med tørrmur av stein. En del nedgrodd.

Ca 180 m V for fjøsen og 225 m N for Svartnesets høyeste punkt i SSØ ligger: 1) En rektangulær røys i retning NNV-SSØ mellom små bergrabber. Gressbevokst ved gravens N-ende, liten bratt kant i S. Selve graven er av flate steinheller stilt på høykant. Oppå er lagt et par flate steinheller og mindre steinblokker. Graven innholdt restene av et skjelett. Under dette et 5-10 cm tykt kulturlag. Lengde NNV-SSØ 1,6 m, bredde 0,6 m, dybde 0,4 m. Skjelettet består av en godt bevart hodeskalle og en del mer eller mindre oppråtnede ben. Lengst i N i feltet: Tuftegruppe I: To rektangulære tufter, klart markert. Tydelige voller, bevokst med lyng inni. Ildsted i midten. Lengde ca 4 m, bredde ca 3 m. I feltet, gravd ned i strandvollen, ligger en hel del graver. Minst 10 - 20, kanskje enda flere. De er synlige i terrenget som små hauger av større stein, et par er ca 2 m lang og 1 m bred. De fleste ligger i området nærmest selve neset. Ca 300 m S for tuftegruppe I og ca 200 m N for graven, der vi fant skjelettet (avmerket på flyfoto) og på den vegetasjonsfrie strandvollen ca 6 - 8 m over havet ligger: Tutegruppe II: Som består av to sikre og 2 mer tvilsomme rektangulære tufter. Lengst S i gruppen på øverste voll ligger den tydeligste med to vel bevarte rektangulære ildsteder - ett i hver ende - og voll, som er særlig tydelig mot Ø. Indre mål 5 x 4 m, orientert N-S, dvs langsetter strandlinjen. De to andre tuftene ligger like N for denne. Ca 2 m VSV for tuften med ildstedene, ligger en rund tuftelignende forsenkning, ca 20 m SSØ for den tydelige tuften ligger en tuft med kraftig intakt ildsted i midten, lengde og bredde ca 4,5 m. Ca 15 m VNV for den tydeligste tuften ligger en avlang forsenkning, som trolig er grav. Noe utkastet "voll" omkring. Lengde ca 1 m, bredde ca 0,5 m. Dybde 0,3 m. Ca 60 m sSØ for graven med det opptatte skjelette, og ca 10 m over havet: Tuftegruppe III: Bestående av to rektangulære tufter, orientert N-S og bare med sparsom vegetasjon. Ødelagte ildsteder, rester av ett. lengde ca 4,5 m, bredde ca 3 m. Lengst S i feltet går strandvollen Ø-V, ca 80 m V for høyeste punkt ytterst på neset og ca 130 m N for flomål ligger tuftegruppe IV: Tuftegruppe IV: Som består av to klart markerte, rektangulære tufter, orientert Ø-V. Noe bevokst med lyng, men stort sett åpen stein. Ildsteder og rester av ildsteder. Pent ryddet gulv. Indre mål 7 x 4 m. Innimellom tuftegruppen, også N i feltet ligger flere graver. De synes som lave rundaktige forhøyninger av mellomstor kamp. Selve kammeret må være gravd ned i jorden.

6 hellekister, derav 3 usikre.
1) lengst NØ i lyng, 2), 3), 4) og 5) i åpen strandsten (to av dem tvilsomme). De tre siste synes som kraftige forsenkninger.
6) ca 60 m V for det store feltet med de siste gravene i den åpne stenen - en firkantig kjeller eller grav med hellesatte kanter, 2,5 x 2 m, dybde 0,75 m.
2024: Enkeltminner lagt inn fra LIDAR. Må kontrolleres i felt. Nr. 6 endret fra automatisk freda hellegrop til uavklart kjeller ut ifra beskrivelsen.

Noenlunde på rad ligger 3 sikre graver og 4 forsenkninger, som kan være graver. Området var sterkt bebygd - med hus og kjeller - til begynnelsen av 20-årene. Lengst N i samlingen: Fornminne 1: En uklart markert rektangulær grav, tydelig i terrenget. Orientert NNV-SSØ. Ingen heller i dagen. Kraftige gresstuer inni. Sti går over N-enden av graven, så den er blitt en del forkortet. Stein er trolig fylt i forat stien skulle bli plan. Lengde ca 2 m, bredde ca 1,7 m, dybde ca 0,4 m. Ca 4 m SSØ for fornminne 1: Fornminne 2: En noe uklart markert rektangulær grav, tydelig i terrenget. Samme orientering som fornminne 1. To heller svakt synlig i Ø-veggen. Noen utkastede steiner i N-enden. Jernskrammel i bunnen. Bevokst med gress og planter. Er gravet i. Folk har trodd det har vært kjeller her. Lengde ca 3 m, bredde 1,6 m, dybde 0,35 -0,5 m. Ca 13 m SSØ for fornminne 2: Fornminne 3: En uklart markert avlang grav, utydelig i terrenget. Samme orientering som de øvrige. En helle stikker såvidt i dagen i N-enden. Overgrodd med gress og planter. Mose inni. Synes urørt. Vel 3 m lang, brede ca 1,5 m, dybde 0,1 - 0,25 m. Forsenkningne som er tvilsomme som graver: a) ligger ca 13 m SØ for fornminne 3. En 0,6 m lang flat stein i dagen oppå forsenkningen. Det kan ha stått hus her, uryddig plass. b) ligger ca 7 m V for fornminne 3. Har lave voller på to sider. Et ca 1,5 x 0,9 m stort "hull". c) og d) er to små forsenkninger like N for fornminne 1.