Fornminne: Oval haug av sand og rødmold, kvabb, orientert NØ-SV. Jevnt avrundete sider, svakt krummet ryggparti. Butte tverrender. Ganske tydelig kantmarkering, dels skjult av kvistavfall o.l. Muligens antydning til ørliten, usammenhengende, så godt som helt nedgrodd, fotgrøft. Meget dårlig synlig i terrenget. Tilnærmet N-S orientert, smal sjakt gjennom midtpartiet. Lengde 3,5 - 4 m, bredde 0,3 - 0,5 m, dybde 0,15 - 0,20 m. Kraftig gress,mosetorvdekke, stubber og skogavfall. Mål: lengde 7 m, bredde 5 m, høyde 0,5 0,65 m. (Målt fra bunnen av fotgrøften). Flaten N for haugen mot elva består av en mengde runde, rundaktige og ovale leir- og grusforhøyninger. Enkelte kan lett forveksles med fornminne. Et parav disse prøvegravd av O. Farbregd i 1970. Konklusjon: Leirhauger naturdannelser.

Beskrivelse fra Enkeltminne:
Utstein klosterkyrkje, som er en middelaldersk langkirke i stein, var under oppføring da klosteranlegget mellom 1263 og 1280 ble gitt til augustinerordenen av Magnus Lagabøter. Både kirkeskip og kor er rektangulære og av samme størrelse, og mellom de to bygningsdelene er det et sentraltårn. Fra tårnfoten leder en portal ut mot klostergården i sør. Også koret har sørportal, mens kirkeskipet kun har inngangsportal mot vest. Kirken har gotiske grindverksvinduer, eller sprosseverk av stein, og i himlingene er det kryssribbehvelv.
Døpefonten av kleberstein kan være fra 1100-tallet, mens det øvrige middelalderinventaret er tapt. Både altertavle, prekestol og benker ble laget i renessansestil rundt 1620, men altertavlen ble senere modernisert på 1700-tallet, med barokk innramming. Midtmotivet er Korsfestelsen, med Maria og Johannes ved korsets fot, flankert av billedlige fremstillinger av Troen og Håpet. På toppstykket ser man Lammet med seiersfanen, engler med palmegrener og den oppstandne Kristus med armen løftet til velsignelse.
Gården Utstein var krongods fra seint på 800-tallet, og fra slutten av 1160-tallet sted for et augustinerkloster (Iversen 2008:21ff m/ref., Ekroll & Haug 2007). Klosteret ble plyndret og trolig brent ved to anledninger i første halvdel av 1500-tallet, og kun koret ble benyttet fram til også skipet fikk tak i 1957. Tidligere Etter reformasjonen ble klosterkirken brukt som sognekirke fram til 1899 (NG 272).
Beskrivelse fra Kirke:
Opprinnelig kor og skip 18 x 10 m, med V-tårn 6 x 6 m. I slutten av 1200-tallet nytt skip V for tårnet, 18 x 10 m. Gotikk.

Bygning reist på middelalderruin
Hospital?

Registrering og avgrensing 2008 (NIKU): Middelalderkirkegården er i bruk. Det har vært 2 gravleggelser etter 1945 (1995 og 2005). Seneste gravleggelse 2005. Avgrenset av byggede konstruksjoner knyttet til klosteranlegget.

Utstein er landets best bevarte anlegg, der store deler av anlegget fortsatt er i bruk, men nå i kultur- og turismeøyemed. Restaureringsarbeider ble foretatt på kirken i 1900-04 (J. Meyer og E. Halleland), og i 1965 la Gerhard Fischer – etter en årrekke med undersøkelser – fram restaureringsplaner for anlegget. Ferdig restaurert etter G. Fischers plan 1965. Det er oppført ny V-fløy og over S korsgang gjenreist tak med opprinnelig vinkel. V-vindue rekonstruert og skipet har fått tak. Alle interiører restaurert.
Gården Utstein var krongods fra seint på 800-tallet, og fra slutten av 1160-tallet sted for et augustinerkloster (Iversen 2008:21ff m/ref., Ekroll & Haug 2007). I 1526 forsøkte befalingsmann på Bergenhus Vincent Lunge å skaffe seg kontroll med klosteret ved å avsette abbed Hoskuld og innsette en fogd i hans sted. Abbeden klarte å forhindre overtagelsen og klosteret ble i munkenes besittelse fram til reformasjonen – «rigtignok under stor Trang og Nød» (Daae 1899:54).

Beskrivelse fra lokalitet:
Tunet på Kolbeinstveit har stovehus og løe som høyrer til den opphavelege garden. Det er i tillegg tilflytta mellomalderloftet frå Guggdal, eit bur og eit eldhus. Tunet drivast som museum
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Lafteverket i loftsrommet er årringsdatert til 1281. Lafteverket i bursrommet er ikkje datert, men forma på beitskiene tyder på at det er frå før svartedauen, dvs. før 1350. Loftet sto opphaveleg på Guggdal. Det vart flytta på1930-talet til Mostun ved Stavanger som fyrste lekk i eit påtenkt fylkesmuseum, men vart flytta attende til Suldal då ein innsåg at fylkesmuseet ikkje lot seg realisera. Lafteverket er frå mellomalderen, men svalgangen framfor dørene er ny. Opphaveleg har svalgangen vore innkledd, men no er han open.

Tradisjonelt Setesdalslopt. Finndalslaft.

Spredt omkring i flere ujevne klynger på skogmoen. Begrenset mot V av delet mot Øie gnr 3, i Grong k, mot SØ av grunn dalgang: Gravfelt med tidligere minst 24 gravhauger hvorav 16 rundhauger, 6 langhauger og 2 stjerneformete hauger. Den bevarte del av feltet omfatter: 7 rundhauger, 3 langhauger samt S-lige arm av stjerneformet haug. Ø-ligste del av stjerneformet haug samt Ø-del av langhaug? lengst mot NØ i det tidligere feltet bevart. Se samling fornminner 800 D 4, R3, på Øie gnr 3 Grong k. Ø-ligste og midtre del av feltet fjernet ved nydyrking. V-ligste del bevart i sin helhet. Byggemateriale: Sand og rødmold, kalles lokalt kvabb. Samme materiale som terrassen er dannet av. Alle haugene i den bevarte del av feltet er klart markert med omgående, tildels ganske tydelige og dype fotgrøfter, bredde 0,4 - 1,5 m, dybde 0,25 0,6 m. Med et par unntak, bl.a. resene av den stjerneformede haugen, er alle tydelige i terrenget. Rundhaugene varierer fra pent avrundet til svakt toppet, jevne, symmetriske profiler. Enkelte med mindre, ganske flattrykte toppartier, trolig forårsaket av senere gravninger. Stort sett samlet i en svakt buet, ujevn rekke i V-ligste del av feltet. Langhaugene orientert NØ-SV. Spissoval profil med svakt buete langsider, symmetrisk ryggprofil. Den største med bro fra tverrendene over fotgrøften, retning NØ-SV. Den S-ligste bevarte arm av stjerneformet haug lengst mot NNØ i den bevarte del av feltet, uklar antydning til fotgrøft, orientert tilnærmet N-S. Hellelignende steinblokk lengst SV i feltet trolig opp-pløyd av åkeren og plassert i vannrett stilling ved haugene. Mål: lengde 2 m, bredde 1 m, tykkelse 0,25 m. Alle fornminnene bærer spor etter graving. Til dels betydelige forsenkninger og sjakter i midtpartiene. Området med de bevarte haugene er nå utlagt til beite. Skogen vekkhogd. Bunnvegetasjonen av gress, lyng og mose, småskudd av trær samt en mengde stubber. Mål bevarte rundhauger: diameter 8-14 m, høyde 1,2-2,2 m. Bevarte langhauger: lengde 11-18 m, bredde 5,5-9 m, høyde 1-1,6 m. (Måøt fra bunnen av fotgrøftene). Gamle stifar frem til gravfeltet fra Skistad og Lilleberregårdene over skogmoen nå fjernet ved nydyrking. Inntegnet på skissen med gravfeltet. Den bevarte del av feltet i sin helhet på Skistad 83/3. Midtre og Ø-del på Lilleberre 84/2, nå fjernet. Østre del av tjerneformet haug samt Ø-del av langhaug? ennå bevart. Se samling fornminner 800 D 4, R3 på Øie gnr 3, Grong k. Se skisse over gravfeltet. Oversikt over de enkelte hauger på feltet. Nr. etter skissen.
Fornminne 1: Langhaug. Fotgrøft. Sjakt gjennom midtpartiet. Mål: lengde 18 m, bredde 9 m, høyde 1,6 m.
Fornminne 2: Langhaug. Fotgrøft. Flere mindre forsenkninger langs ryggpartiet. Mål: lengde 12 m, bredde 5 m, høyde 1 m.
Fornminne 3: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i toppen. Mål: diameter 8 m, høyde 1,2 m.
Fornminne 4: Rundhaug. Fotgrøft. Sjakt inn mot midten fra Ø. Mål: diameter 14 m, høyde 2,25 m. Fornminne 5: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i toppen. Mål: diameter 13 m, høyde 2 m.
Fornminne 6: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i toppen. Mål: diameter 13 m, høyde 2 m.
Fornminne 7: Langhaug. Fotgrøft. Grop i midtpartiet. Mål: lengde 11 m, høyde 1,7 m.
Fornminne 8: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i toppen. Mål: diameter 11 m, høyde 1,7 m.
Fornminne 9: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i toppen. Mål: diameter 10 m, høyde 1,7 m.
Fornminne 11: S-arm av stjerneformet haug. Øvrige del fjernet. Grunn fotgrøft. Mål: lengde 4 m, bredde 3,5 m, høyde 0,9 m. Tidligere mål: Hvert spir (arm) 8,5 m fra sentrum.
------Disse liger på ID110065: Inlagt etter flyfoto 2007 (Lars Forseth) og Norgeibilder.no 2020----
Fornminne 12: Rundhaug. Fjernet. Mål: diameter 13 m, høyde 1,5 m.
Fornminne 13: Rundhaug. Fjernet. Mål: diameter 11 m, høyde 1,2 m Fornminne 14: Rundhaug. Fjernet. Mål: diameter 11 m, høyde 1,4 m.
Fornminne 15: Rundhaug. Fjernet. Mål: diameter 13 m, høyde 1,7 m.
Fornminne 16: Rundhaug. Fjernet. Mål: diameter 9 m, høyde 1,1 m.
Fornminne 18: Rundhaug. Fjernet. Mål: diameter 11,5 m, høyde 1 m. Fornminne 19: Langhaug. Fjernet. Mål: lengde 18 m, bredde 5 m, høyde 0,8 m.
Fornminne 20: Langhaug. Fjernet. Mål: lengde 30,5 m, bredde 9 m, høyde 1,3 m. Denne er undersøkt 1886-1889 av A.H:Cocks; se British Museum Cocks collection.
De bevarte haugene målt fra bunnen av fotgrøftene. De fjernede haugene etter foretegnelsen av E.Fr. Rian, 1944. Høydene er her trolig målt fra toppen av fotgrøftene.
800 D 4, R3, (har tidligere tilhørt gravfelt 800 D 2, R9). Se ID46623:
Fornminne 1: Stjerneformet haug. SV-arm fjernet. Mål: hver arm 8,5 m fra sentrum, høyde 0,7 m. Se samling fornminne 800 D 4, R3 på Øie gnr 3, Grong k.
Fornminne 2: Langhaug ? V-del fjernet. Mål: lengde 17 m, bredde ? høyde 0,4 m. Se samling fornminner 800 D 4, R3 på Øie gnr 3, Grong k.

Dels noe tilbaketrukket på flaten nær brinken, dels skåret inn i selve brinken: Gravfelt med tidligere minst 10 fornminner, hvorav 3 langhauger og 7 rundhauger. Den bevarte del av feltet: 7 rundhauger og 1 langhaug. To av de V-ligste og større haugene gravd inn i selve brinken mot VSV, der denne går over i smal ravinedal med to armer. Den bevarte langhaugen lengst SØ i feltet. De to fjernete langhaugene orientert tilnærmet VNV-ØSØ lengst NØ i feltet, nå dyrket mark. Byggemateriale: Sandblandet rødmold, kvabb. Bortsett fra den S-ligste av de større rundhaugene, har alle toppet profil og bratte, jevne sider. De to V-ligste med vesentlig brattere og lengere sider mot SV enn mot NØ, vesentlig pga at selve brinken er utnyttet som del av haugene. Den S-ligste har nærmest flatt, vidt topparti, lave, bratte sider. De to små haugene har vært svakt avrundet, nå ødelagt ved graving. Langhaugen orientert NØ-SV, oval, med svakt buete langsider, spissrygget. Tverrenden mot NV nærmest rundoval, mot NØ dekket av masse fra dyrkingsfeltet. Alle klart markert med fotgrøft av varierende bredde, tykkelse og form. De største med temmelig vid, delvis dyp forgrøft. De minste med smal antydninger til grøftekant. De store klart synlige i terrenget. De minste overgrodd og uanseelige og meget dårlig synlig i omgivelsen. Til dels ganske betydelige forsenkninger i midten på samtlige. Tett lyng og mosetorvdekke, delvis pletter med gress, småskudd av lauvtrær, stubber og annet skogbunnvegetasjon. Mye skogavfall fra hogst. Mål rundhaugene: Diameter 4-15 m, høyde 0,4-2,6 m, største høyde i SV 3,5 m. Langhaugene: lengde 30 m, bredde 6 m, høyde 1,6-1,7 m (Høyden målt fra bunnen av fotgrøften). Se skisse over gravfeltet. I skogbunnen mellom haugene en del ujevne, mindre groper og forsenkninger. Enkelte kan muligens være små, sammensunkne dyregraver. Få meter fra NV haug, mot V, spor etter hulvei, ridesti. Se 800 D 2, R5, på Skistad 83/3. Del av større nettverk av hulveier i Brennmoenområdet, nå stort sett forsvunnet ved nydyrking. Oversikt over de enkelte haugene på feltet. Nr. etter skissen: Fornminne 1: Rundhaug. Fotgrøft. gravd inn i selve brinken. Oval forsenkning i toppen. Mål: diameter 14 m, høyde i NØ 2,6 m, høyde i SV 3,5-4 m. Fornminne 2: Rundhaug. Fotgrøft. Rund grop i midten. Mål: diameter 14-15 m, høyde 2,4-2,5 m. Fornminne 3: Rundhaug. Fotgrøft. Gravd inn i selve brinken. Forsenkning i siden mot NØ. Mål: diameter 11 m, høyde i NØ 1,8 m, høyde i SV 3-3,5 m. Fornminne 4: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i midten. Mål: 4,5-5 m, høyde 0,50,6 m. Fornminne 5: Rundhaug. Fotgrøft. Grop i midten. Mål: diameter 10 m, høyde 2 m. Fornminne 6: Rundhaug. Grop i midten. Mål: diameter 4-4,5 m, høyde 0,4-0,5 m. Fornminne 7: Langhaug. Fotgrøft. Sjakt gjennom sentrum. Mindre forsenkningerlangs ryggen. Orientert NØ-SV. Mål: lengde 29-31 m, bredde 6 m, høyde 1,61,7 m. Fornminne 8: Rundhaug. Fotgrøft. Liten grop i midten. Mål: 11 m, høyde 0,80,9 m. Fornminne 9: Langhaug. Fjernet. Mål: lengde 21 m, bredde 5 m, høyde 1,5 m. Fornminne 10: Langhaug. Fjernet. Mål: lengde 13 m, bredde 6,5 m, høyde 1,2 m. De befarte haugene målt fra bunnen av fotgrøftene. De fjernete haugene etter fortegnelse av E.Fr. Rian, 1944. Høydene er her trolig målt fra toppena v fotgrøftene.