BISPEKAPELLET. Stavanger middelalderby. Eldste omtale av kapellet er i 1317 (capellonne i biskups garðe, DN IV:119). Samtidig med at biskop Arne (1277-1303; muligens Torgils: 1255-1276?) rundt midten av 1200-tallet lot bygge nytt kor på domkirken lot han reise en vinkelformet bispegård rett sør for kirken. Kjellere og første etasje var i stein, mens annen etasje var i tømmer (NRR I:214). I første etasje i gårdsanleggets hjørne ble det anlagt et kapell til biskopens eget bruk. Bispegården var fram til begynnelsen av 1700-tallet forbundet med domkirken ved en overhvelvet gang. Etter reformasjonen hadde kapellet en lang og vekslende rekke funksjoner før det i 1925 igjen ble tatt i kirkelig bruk (Lexow 1958:61ff, jfr. de Fine 1870:202). (Kildegjennomgang til registrering av middelalderkirkesteder av NIKU ved Jan Brendalsmo, RA sak 06/02235-21 - oppdatert tekst 2016)

Beskrivelse fra lokalitet:
Garden Sørestad har 5 hovudbruk. Fram til 1870 låg alle samla i ei stor klynge, men klyngetunet vart oppløyst gjennom jordskifte. De einskilde bruka på garden vart likevel liggjande ganske tett inntil kvarandre etter jordskiftet. Ein fjellknaus som skjermar for dalatrekken er sannsynleg årsak til dette. På dei einskilde gardsbruka er dei fleste bygningane frå etter jordskiftet erstatta med nye bygningar. Våningshuset på bnr. 2 og det freda eldhuset er dei som har mest alderdomeleg preg.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Huset vart attreist som eldhus ved jordskiftet kring 1870. Før dette var det loftsrommet i eit 2-høgda loft som i tillegg hadde kjellar. Noko av lafteverket i bursrommet vart nytta til det nye stovehuset på bruket. Til eldhuset nytta dei dei fleste stokkane frå loftsrommet og nokre av stokkane i bursrommet, m.a. stokkane som syner spor av bjelkelaget mellom bur og loft. Eventuelle svalgangar i loftet i 1870 er det ikkje spor etter. Ved attreisinga vart tømmeret nytta til eit eldhus. Inngangen er i austre gavlen der beitskiene og dørbladet er gamle, men begge er snudd inn-ut. Dør og beitskier kan ha vore frå bursrommet, ikkje i loftsrommet. Det vart mura opp ein skorstein inntil nordveggen med ein enkel bakaromn mot vest. I 1997 vart eldhuset reparert. 3 syllstokkar og nokre andre laftestokkar vart skifta ut. Taket vart tekt med bølgjeblekk og bordtaket er førebudd for never- og torvtekking. Eldhuset er bygd med findalslaft, dvs at laftehalsen ligg i nedre delen av tverrsnittet på stokkane. Findalslaft har til no vore sett som eit sikkert teikn på at lafteverket er frå før 1350. Difor ert årringsdateringa til 1573 svært overraskande.

Beskrivelse fra Enkeltminne:
Lafta bur og loft med svalegong. Utvednig kledning, profiler, underbord 5-6"x1" På bord 5x1". Buret er måla raudt. Loftet er måla oker.
Beskrivelse fra Bygg:

Våningshus i to fulle høgder. Det har brei midtgang med kammers mot bakveggen og lafta stoge på kvar side. Den austre stoga og lafteverk i gavltrekantane er datert til 1532 - 1535, men sørveggen i stoga er litt yngre, datert til ca. år 1600.
Huset er bygd opp i noverande form av Nære Ramse på slutten av 1800-talet, malt dekor i austre delen har årstalet 1887 så resten av huset er minst så gamalt.
Huset står på solid krunnmur med kjellar under begge stovene, det er kledd med profilert tømmermannspanel, har 2-rams empirevindauge med tre ruter i kvar ramme, to piper. Taket er tekt med bølgjeblekk

Beskrivelse fra lokalitet:
Gardstun som ligg på båe sider av bygdevegen på Austenå. Stovehus og løe ligg på vestsida av vegen, og ser ut til å vere frå jordskifte på 1930-talet. Stolpehuset ligg på austsida med møneretning nord-sør og inngang i nordgavl. Førebels datering av stolpehus er 1656.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Stolpehus med 2-roms løysing med tømra framrom og tømra bakrom. Inngang i gavl mot nord. Huset står på 6 stabbar med museflak. Magetelja lafteverk med flatrenneprofil på laftehovud. Lafteverket består av 4 omfar pluss museflak på langvegg. Taket er tekt med grunnmursplast og torv. Det er torvhaldstokkar på langvegg og gavlvegg.

Lafteverk med utvendig kledning og profilar. Underbord 6x1". Påbord 4x1".
Beskrivelse fra Bygg:

Langs ryggen av leirbakken fra kanten i V, der bakken tar til å helle svakt mot VNV. Samling med tre rundhauger og 1 langhaug i rekke. Fornminne 1: Spor av hulvei, (ridesti) krysser leirbakken i bunnen av smal, grunn forsenkning, orientert N-S. To hauger på hver side. Faret synlig fra overgangen mellom myrlende og leirbakke i S. Gjennom forsenkningen i leirbakken og ned bakkeskråningen, retning NNV. Forsvinner i gressbakken der terrenget tar til å flate ut. Området her virker omrotet, trolig i samband med veianlegg. Faret gjennfinnes på lavereliggende terrasse Ø for bilveien i barskog ca 100-150 m S for leirryggen. Krysser veien og finnes igjen nær Ø-brinken på større N-S orientert skogmo, dels hogstfelt, dels gammel beitemark. Se samling gravhauger 800 D 2, R16 på 83/7. Faret særlig tydelig, klar U-form i skjæringen over leirryggen. I øvre del av den N-vendteskråningen, klar V-form. Mål: lengde 40-50 m, bredde 0,3-1 m, dybde 0,100.60 m. Se skisse. Lengst mot V på leirryggen: Fornminne 2: Rundhaug av grus og sandmold, muligens noe steinholdig. En enkelt rundhaug synlig i kanten mot Ø. Lav, ujevn profil, svakt avrundete sider, temmelig sammentrykt midtparti. Meget uklart markert. Antydning til avgrensning i SØ. Usedvanlig dårlig synlig i terrenget. Går nærmest i ett med omgivelsene. Tilsynelatende urørt. Revehi i toppen. Overgrodd med småskudd av lauvskog og furu, stubber og skogsavfall. Tykt lyng og mosetorvdekke. Mål: anslått, diameter 4,5-5 m, høyde 0,4-0,5 m. 5 m Ø for fornminne 1: Fornminne 3: Rundhaug av samme materiale. Pent avrundet profil. Klart markert bortsett fra mot SØ. Dårlig synlig i terrenget. Urørt bortsett far mindre, rektangulær forsnkning i kanten mot SØ. Småskudd av lauvtrær og furu. En god del småeiner på V-halvdel. Stubber og annet skogsavfall. Tykt lyng og mosetorvdekke i V, pletter med gress blandt lyngen i Ø-SØ. Mål: diameter 8 m, høyde 1,25m. 8 m Ø for fornminne 2 på Ø-siden av hulveien: Fornminne 4: Oval haug orientert Ø-V av samme materiale som de øvrige. Temmelig flatt ryggparti, svake krummende langsider, avrundete tverrender. Antydning til kantmarkering mot N og Ø, går ellers stort sett i ett med bakken. Meget dårlig synlig i omgivelsene. Tilnærmet rektangulær, overgrodd forsenkning i midtpartiet, lengde 2,25 m, bredde 1 m, dybde 0,20-0,30 m. Overgrodd med småskudd av lauv og barskog. En del småeiner, mindre pletter av gress, lyng og mosetorvdekke, stubber og skogsavfall. Mål: lengde 10 m, bredde 5 m, høyde 0,5-0,75 m. I kanten av fornminne 3, mot Ø: Fornminne 5: Rundhaug av grusholdig jord og torv med kjerne av rundkamp. Pent avrundet profil, lite, avflatet midtparti. Meget klart markert, ganske tydelig i terrenget. Tilnærmet rektangulær forsenkning i midten. Lengde 2 m, bredde 1 m, dybde 0,4-0,5 m. Større bartre i siden mot SØ. Eneklte småskudd av lauv og bartrær. Tykt gress, lyng og mosetorvdekke. Mål: diameter 5,5 m, høyde 1 m. Se skisse.

Stolpehus med to-roms løysing

På ryggen av smal, NNV-SSØ orientert, utløper fra platået lengst mot N: Fornminne 1: Rundhaug trolig av sand og rødmold. Pent avrundet profil. Kanten klart avgrenset mot N-V og SV. Går stort sett i ett med skråningen mot Ø. Ganske godt synlig i terrenget. Urørt. Bregner, pletter med gress, lyng og mose. Overvokst med grantrær og småskudd. Mål: diameter 7,5 m, høyde 1 m. 5 m SSØ for fornminne 1, noe høyereliggende, på samme "rem": Fornminne 2: Rundhaug, trolig av sand og rødmold. Noe mer avflatet profil, jevne avrundete sider. Lite, flatt midtparti. Kantmarkering mot V og S. Går ellers stort sett i ett med skråningen. Ganske godt synlig i terrenget. Rund grop i midten. Diameter 1 m, dybde 0,2 m. Lyng og mosetorvdekke, noe bregner og gress. Enkelte mindre grantrær. Mål: diameter 6,5 m, høyde 1 m. 40 m SSV for fornminne 2, nær N-S orientert brink vendt mot Ø på hovedplatået, ved foten av utløperen: Fornminne 3: Usedvanlig smal spissoval haug, trolig av sand og rødmold. Særlig lange, smale, spisse tverrender, nærmest rette langsider. Flatt ryggparti med svakt avrundete sider. Klar kantmarkering. Ganske tydelig i terrenget. Tilsynelatende urørt. Overgrodd med råtten småskog, enkelte bartrær. Gul mosevegetasjon, noe lyng og småbregner, gamle stuber og annet skogavfall. Mål: lengde 15 m, bredde 3 m, høyde 0,4 m. Noe usikkert fornminne. Kan være Ø-kant av oppkjørt skogsvei. Ca 40 m V for fornminne 3, noe høyereliggende, på brinken mot fossen i V: Fornminne 4: Ø-halvdel og størstedelen av midtpartiet av rundhaug av trolig sand og rødmold. Flatt midtparti, slake, svakt avrundete sider. Antydning til kantmarkering i Ø. Mot V i ett med skråningen. Går ellers i ett med platået. Dårlig synlig i omgivelsene. Ørliten kvadratisk grop i midten, diameter 0,5 m, dybde 0,10 m ellers urørt. V-del utrast. Oversådd med mosegrodde stuber og råtten vindfall og lauvskog. Noen få mindre bartrær og bjørketrær. Lyng og mosetorvdekke, pletter med gress. Mål, tidligere anslått: diameter 10 m, høyde 0,9 m. Mål i dag: lengde 9 m, bredde 6 m, høyde 0,9 m. Orientert NØ-SV. I V-kant av fornminne 2: Fornminne 5 a: Spor av hulvei orientert N-S. N-ligste kant rett ut for haug 2. Skjærer seg ned i den svakt N-hellende bakken. Meget tydelig i terrenget. Tydelig V-profil. Synlig i en lengde av ca 12 m mot S. Forsvinner så i nyere stifar langs ryggen av utløperen. N-kant går også i ett med samme stifar. b: Spor av samme hulvei synlig ca 1 m V for haug 4. Skjærer seg her usedvanlig dypt ned i bakken - tydelig U-profil. Orientert tilnærmet N-S, synlig sammenhengende ca 40 - 45 m mot S. Blir etter hvert smalere og grunnere, men likevel godt synlig. Passeres på Ø-siden av nyere stifar, muligens tidligere skogsvei. Mål: Bredde 0,3-1 m, dybde 0,10-0,65 m. Lengde N-ligste far: 12 m. Lengde S-ligste far: ca 40-45 m. Se skisse. Hulveifaret kommer igjen til syne lenger S på samme terrassse, langs brinken mot Ø. Særlig tydelig i hugstfelt nær roten av platået der bilvei fra Skistadgårdene krysser terrassen. Videre synlig på Ø-siden av veien, i tett barskog, og igjen lenger S i hugstfelt. Fremtrer her i flere sideordnede traseer. Går igjen sammen til et far og forsvinner under bilveitraseen. Kommer tilsyne oppetter skråningen mot samling gravhauger 800 D 2, R14 på Skistad 83/3. S-del av hulveifaret b) faller utenfor den heltrukne begrensningslinjen på flyfoto, ikke avmerket. Hulveispor lenger S, nevnt ovenfor heller ikke avmerket.