Jernvinneanlegg. Lite. Yngre jernalder.

Jernvinneanlegg. Yngre jernalder.

Kullgrop. Ytre diameter 6,7 m., indre diameter 5,0 m., dybde 0,7 m. Kvadratisk.

Kullgrop. Ytre diameter 6,6 m., indre diameter 4,1 m., dybde 0,75 m. Kvadratisk.

Kullgrop. Ytre diameter 6,9 m., indre diameter 3,9 m., dybde 0,6 m. Kvadratisk.

Kullgrop. Ytre diameter 7 m., indre diameter 4,9 m. Dybde 0,8 m. Rektangulær.

Kullgrop. Ytre diameter 6,9 m., indre diameter 3,2 m., dybde 0,8 m. Rektangulær.

Kullgrop eller fangstgrop. Ytre diameter 6,3 m., indre diameter 3,3 m., dybde 0,95 m. Rektangulær.

Fornminne: Rund tuft, omgitt av tydelig voll, nedgravd gulvområde. Diameter ca 4 m, dybde ca 0,2 m. Voll 1,5 m bred, 0,2 m høy. Rapport: Befaring på Nyoppdaget steinaldertuft. Bakgrunn: I brev av 30.5.1993 meldte B. Holmang om flere mulige fornminner på Østre Kanstad, bl.a. en mulig steinaldertuft. Befaringen:Ved befaringen kunne det raskt konstateres at dette var en tuft som sannsynligvis er fra steinalderen. Tufta er 4-5 m i tverrmål, og er omgitt av en tydelig voll, ca 1,5 m bred og ca 0,2 m høy. Gulvet i tufta er gravd noe ned i bakken, 10 - 20 cm. Det ble tatt prøvestikk sentralt uten at det ble funnet trekull eller artefakter. Tufta er dekket av 10 - 20 cm med gresstorv. I gulvet er fin strandgrus under torva. I området tufta ligger er det tydelige strandvoll-strukturer. Omkring huset er det gravd av en del masser hvor strandgrusen under torva var eksponert. Disse områdene ble gått over. I veien opp forbi huset, ca 10 m NØ for huset, ble det funnet et sikkert avslag av klar kvarts, ellers intet. Avslaget ble ikke innsamlet. Tufta ligger ca 20 m over havet, og ca 30 - 40 m fra bolighuset på 26/7, Gunda Eilertsen. Det var hun som hadde lagt merke til tufta, og tatt kontakt med Borgny Holmang. Konklusjon: Dette er utvilsom en hustuft. Både form og plassering antyder at den kan værefra yngre steinalder, til tross for manglende funn i prøvestikk. Avslagsfunnet like ved er ytterligere indikasjon i denne retningen. Bodø, 17.12.1993 Hein B. Bjerck.

Middelalderby, geistlig sentrum. Myntslaging på Hamar under Harald Hårdrådes tid (1046-1066), indikerer periodevis kongelig tilstedeværelse og handelsfunksjoner. Mulig kongsgård og eldre kirke. Bispesetet opprettet i ca 1152. Hamar en av de minste norske middelalderbyene, og bebyggelsen har trolig hatt en mer spredt karakter enn i de større byene. Etter reformasjonen ble bispedømet et verdslig len og byen fortsatte en kort tid å eksistere som et administrativt sentrum. Fornminneområdet er på langt nær undersøkt, ruiner under markoverflaten og kulturlag gjenstår mange steder.