Tufta er orientert N-S og ligg mot ein svarygg i O. Ein del flate, helleliknande og meir avrunda steinar ligg nedetter svaberget. Dette er truleg ein nedrast rest etter ein vegg som har lagt på berget. Dei andre veggvollane synest å vera rundt 1 m i breidde og kan sjåast som små forhøyninger i terrenget, men ikkje like tydeleg over det heile. Ein og annan stein stikk opp av torva. Kortveggane har ei meir uklår ytre avgrensing. Tufta si lengde kan vera så mykje som 10 m, kan hende noko kortare. Innvendig ser huset ut til å ha eit areal på nærare 4 x minimum 6,5 m. Huset sin funksjon er uviss. Den utførte undersøkjinga av huset syner at det truleg ikkje har vore eit bustadhus. Tufta kan ikkje vera eldre enn romertid. Bronsealders aktivitetsspor er påvist under huset.

Lokaliteten er naturlig avgrenset i nord og sør av eksponert berg. I øst ble den avgrenset av negative prøvestikk. I vest er det ingen god avgrensing men siden funnene som er gjort på vestsiden er naturflint går man ut fra at lokalitetsflaten ikke er større. Antatt utstrekning er ca 125 kvm. Ti positive prøvestikk ble tatt på flaten, men av disse er det bare tre som er "sikre". Lokaliteten har ikke kulturlag. Det ble registrert 100 flinfunn på lokaliteten. Av disse er det 75 avslag, 1 kjerne og 1 mikroflekke. Mikroflekken som ble funnet har bare en rygg og er ikke nødvendigvis intensjonelt slått. 23 stk kan være naturflint eller sterkt vannrullede biter. I tillegg er det av K. Pettersen registrert 6 flintavslag, 1 mulig flintkjerne, 2 flinknoller og "1 glatt stykke skjørbrent stein". Ingen av funnene er tiddiagnostiske, men funnmaterialet er homogent og overveiende utført i direkte teknikk samt at kjerneemnet ser ut til å være ensidig. Lokaliteten er sannsynligvis ikke påvirket av bruk i seinere perioder. Lokalitetens høyde over havet (30-35 moh.) antyder ifølge standforsyvingskurven for Averøy en datering til tidligmesolitikum. Direkte avslagteknikk, en ensidig kjerne og den totale dominansen av flint som råstoff udnerbygger en tidligmesolitisk datering. En samlet vurdering av høyde over havet og funnmaterialet lokaliteten i begynnelsen av tidligmesolitikum. Det ble tatt ut en C14 prøve fra kullsjiktet i KV 14 som viste 3010+-60 BP (Tua-3293), overgangen fra eldre til yngre bronsealder. Denne dateringen samsvarer verken med funnmaterialet eller høyde over havet og represneterer en mulig avsviingshorisont i forbindelse med yngre jordbruksaktivitet.

Lokaliteten er naturlig avgrenset av bergknauser i nord. I sør heller terrenget ned mot et myrlendt område. I vest og øst er lokaliteten avgrenset av negative prøvestikk. Funnene ligger i oppløyd og omrotet dyrkingsmasse og det er derfor vanskelig å anslå lokalitetens opprinnelige utstrekning. De positive prøvestikkene er registrert innenfor et område på 30 x 18m. Området hvor lokaliteten ligger er i dag beitemark. Det ble tatt 7 positive prøvestikk og disse består gjennomgående av torv og dyrkingsjord med større stein i bunnen. Det ble ikke påvist kulturlag på lokaliteten. Totalt ble det registrert 18 funn på lokaliteten. Av disse var det 17 flintbiter og kun 3 er sikkert slått. Resten av flinten er kraftig vannrullet. Det ble også gjort funn av et jernfragment. Lokalitetens høyde over havet (20 moh.) antyder ut fra strandforskyvningskurven for Averøy en datering som kan strekke seg helt fra tidlig- til seinmesolitikum. Det er ingen diagnostiske trekk ved det sparsommelige funnmaterialet, men den kraftige vannrullingen kan bety at det er avsatt i tidligmesolitikum og at lokaliteten i så tilfelle har vært transgredert. Det underbygges i tilfelle av noe av avslagsmaterialet som er slått i direkte teknikk, et typisk tidligmesolittisk trekk. Ut fra de få sikre avslagene er lokalitetens alder umulig å fastslå mer nøyaktig enn til steinbrukende tid. Det le ikke påvist trekull på lokaliteten.

Lokalitetsflata er omlag 6x10 m stor og den er avgrensa av låge bergflater mot sør, vest og aust. Flata er dekket av gras og lyng. Det er funne ei flintflis i eit prøvestikk av til saman 8 prøvestikk. Lokaliteten er m.a.o. svært liten. I det funnførande prøvestikket var det 10-15 cm svart torv som dekket mørk brun sand. Det var ikkje spor av moderne omroting av lokaliteten.

Det vart gjort funn i tre av prøvestikka. Desse vart gjort i nærleiken av den gamle åkeren, og det er difor ikkje umogleg at delar av lokaliteten kan vera forstyrra av dyrkinga. Mellom anna vart det funne eit nedgravd plastrøyr i dei to søraustlegaste av prøvestikka. Funna låg i overkant av den brune sanden. Funnmengda er særs låg og lokaliteten dekker berre nokre få m2.

Det vart gjort funn i to prøvestikk, som gav ein sannsynleg datering til seinmesolittisk eller tidlegneolittisk tid.

Funna som vart gjort i prøvestikka tyder på ei datering til tidleg- eller mellomneolittisk tid.

Lokaliteten ligg på ein naturleg avgrensa flate på 10x10 m. Funn av trekol i to prøvestikk. Usikker lokalitet.

I eit prøvestikk vart det funne skifer. Fråvær av rhyolitt tyder på mellomneolittisk tid.

På vollens NØ-lige del, ca 13m N for NØ-SV gående turiststi: Slagghaug med mulig blestergrop. Slagghaugen er jevnt avrundet, tydelig i terrenget og temmelig lett synlig. På NV-lige del vokser tett einekratt, bunnen er ellers tynt dekket med mose, gras og lyng. Mål: Tverrmål Ø-V ca 5,5m, N-S 6m, h tatt fra Ø ca 0,7m. I SV-hjørnet av slagghaugen, finnes en liten ujevn formet grop i bakken, mulig blestergrop. I N-kant stikker en mindre stein opp gjennom torva, ellers sees mindre slaggklumper i torvlaget. Gropas største mål: NØ-SV 0,7m, dybde 0,15m. Gropa er bevokst med gras og litt mose.