Steinalderlokalitet registrert i to omganger (2003 og 2016).
Opprinnelig registrert som to lokaliteter, men slått sammen etter kontrollregistrering i 2016. De opprinnelige lokalitetene var kartfestet til henholdsvis nordvestre og sørvestre del av den kontrollregistrerte lokaliteten.
ID 97037 (2003): Beskrivelse: Utstrekningen på boplassen er om lag 26 meter N-S og 14 meter Ø-V. 3 prøvestikk det sørligste av dem var positivt her ble 3 flintavslag (mikrolitter) funnet. Prøvestikk om lag 30 cm dype: Fra 0-20cm humus (brunsort), 20-30cm gul til orange sand som var funnførende. Ingen spor av voller på overflaten men har en naturlig avgrenset flate.
Ligger på skogmo, noe kupert, på en terrassekant. Mot SV ligger en ca. 5-6 meter høy fjellvegg (vestre Herregårdsås). Mot NV går en svakt stigende voll. Mot nord, øst og sør er det om lag 1 meter ned til neste terrassering. Vegetasjon består av eldre gran og furuskog, lyngpreget undervegetasjon..
ID 97036 (2003): Beskrivelse: Boplassen er avgrenset mot NNV og vest av åsrygg, og en slak motbakke mot sør. Terrassekant med naturlig nedgang mot NNØ og SSV til havet da dette stod her. Mot øst en svak forhøyning som ender på bart fjell. Selve flaten boplassen begrenser seg til er om lag 16 meter NNØ¿SSV og 8,5 meter VNV-ØSØ. 3 positive prøvestikk P 23 ble det funnet 3 flintavslag, hvor to av disse er brent. P24 fremviste ett avslag av bergkrystall og i P 25 ett flintavslag. Prøvestikk om lag 30 cm dype: Fra 0-20cm humus (brunsort), 20-30cm gul til orange sand som var funnførende. Skogmo beliggende lengst mot nord på kollen Herregårdsåsen.. Boplassen igger på skogflate med mindre tuer og bergnabber som skaper et småkupert terreng. Vegetasjonen består av eldre gran og furu, undervegetasjon preges av lyng.
Beskrivelse 2016:Lokaliteten ble opprinnelig registrert som to lokaliteter i 2003, men slått sammen etter kontrollregistrering i 2016. De opprinnelige lokalitetene var kartfestet til henholdsvis nordvestre og sørvestre del av den kontrollregistrerte lokaliteten.
Lokaliteten ligger på nordsiden av Herregårdsåsen, og består av en relativt stor flate, totalt topografisk avgrenset. Positive og negative prøvestikk om hverandre ga dårlig grunnlag for videre avgrensning ved negative prøvestikk. Lokaliteten er nordvendt, med to fine naturhavner, en i NØ og en i Ø, adskilt av bergknaus. I vest er det en liten N/S-liggende berghylle med positivt prøvestikk som antas å være del av samme lokalitet. Bergknauser avgrenser lokaliteten i resterende retninger, unntatt i sør hvor en slak motbakke markerer avgrensningen, hjulpet av negative prøvestikk. En tursti går over sørøstlige del av lokaliteten, men er av beskjeden størrelse. Den har sannsynligvis ikke gjort større skade på lokaliteten, og den oppfattes i det hele som intakt. Undergrunnen består av 5-10 cm torv etterfulgt av podsolprofil i grusblandet sand. Vegetasjonen består av åpen blandingsskog med furu, gran og eik.
Ved strandbundethet ville lokaliteten ligge helt nordøst på en todelt øy som i dag er Herregårdsåsen. Øya ville vært godt skjermet av fastlandet i nord og øst og større øyer i vest. For øvrig ligger lokaliteten godt i le for storhavet i sør.
Lokaliteten ligger 41-46 meter over havet. Ved strandbundethet vil dette gi en datering til sen mellommesolitikum.
Det ble totalt gjort 11 funn fordelt på 7 prøvestikk. Materialet består av både flint, bergart og bergkrystall, men det ble ikke funnet diagnostiske elementer. Funnene ble gjort på en dybde av 0-30 cm under torv.
Funnfordeling:
PPS 11: 1 flintfragment
PPS 12:1 flintfragment
PPS 13: 1 flintfragment, 1 flintavslag (brent), 1 bergkrystallfragment
PPS 14: 1 flintavslag, 1 flintfagment (mulig slått strandflint)
PPS 15: 1 bergartsfragment, 1 bergartsavlasg (ett avslag i to biter)
PPS 16: 1 flintfragment
PPs 17: 1 flintavslag, 1 flintfragment (1 flekkelignende avslag i to deler)

Fangstanlegg med 73 fangsgroper. Må ses i sammenheng med anlegg i umiddelbar nærhet.

Felt med rydningsrøyser og bakkemurar. Ialt er det registrert 7 rydningsrøyser og 3 bakkemurar. Storleiken på rydningsrøysene er frå 1-3 m i tverrmål, låge.Bakkemurar med lengde frå 10-12 meter.

Skjelettrester etter fire individer fremkommet ved graving av kjeller under kjøkkengulv i Smibakken 3 i Langesund. Det mest intakte individ datert ved NTNU (akslerator i Uppsala).

Kullgropa har en tilnærmet sirkulær form. Dybden på gropa er 0.60 m. målt ut i fra utkastvollen og bunnen av gropa inneholdt et massivt kull-lag. Dette er påvist gjennom prøvestikk. Utkastvollen er veldig tydelig og gropen er ¿åpnet¿ mot elven. Ytre diameter: 3.20 m Dybde: ca 0.60 m. Indre diameter: 1,80 m. Nedgravning i forkant: Ingen.

Det er et Ø-V gående overheng som vender mot N. Det ligger en del nedrast stein inne i helleren, noe som gjorde det vanskelig å beregne høyden under overhenget. Denne varierer mellom ca 1,4 - 1,8 m. Utstrekningen Ø-V er ca. 5 - 6 m. Prøvestikk var funntomme. Jorden var kullblandet.
2016: I samband med reguleringsplan for fv555 har Fylkeskonservatoren ved Hordaland fylkeskommune opna to prøvestikk i helleren. Båe var funnførande og produserte totalt fire funn, avslag av flint og kvarts. Det vart teken ei prøve av trekollaget, men denne vart ikkje send til datering.

Teksten fra lok ID 75011-1 passer til lok ID 9705 og omvendt. Teksten ble flyttet til den korrekte lokaliteten i forbindelse med kontrollregistrering ved Ghattas Sayej (AFK) og Skjernøy historielaget (Sven Berge), den 15. mai 2024. Lokaliteten ble målt inn på nytt og gamle innmålingen ligger som vedlegg i Askeladden. Her kan man se hustuft med ekstra rom på øst siden, se vedlagte bilder.
Korrekt tekst er:
«På en flat knaus ut mot Vågen: Tuft av langhus. Klart markert, men overgrodd. Bygd av bruddstein i alle størrelser. Ogsæ jordfaste blokker inngår i konstruksjonen. Tufta er delt i 3 rom. Lengst i VSV et rom med lengde 16m, br 5m. Fundamentet består av et lag store bruddstein. I det midterste rommet er murene nå utrast, veggtykkelse 1,5-2,5m, h 0,4m. L 6m, br 5-6m. Muren i det ØNØ-ligste rommet er bygd av ett lag store bruddstein. Størrelsen på steinene ser ut til å være mindre enn i VSV-rommet. Tufta virker urørt. Bevokst med lyng og brisk. Mål: ØNØ-VSV 27m, br 5-6m, h 0,1-0,4m. Tillegg mars 2007: "Det midterste rommet" er ant. spor etter sekundær bruk av tufta. Det dreier seg i praksis om en ca. 6x6 m stor mur som klart adskiller seg fra de eldre murene, men dog utnytter disse. Dimensjonene etc. tyder på en stove av middelaldersk type. Den eldre bygningen er klart fra yngre romertid el. folkevandringstid. Det finnes én sikker indre skillevegg som hører til den eldre tufta - den ligger ca. 5 m fra endeveggen i VSV».
gamle tekst som ble overført til lok 75011-1 den 15.05.2024.
Lengst i NV på sletten mellom fjellknauser:1. Langrøys, orientert NØ-SV. Klart markert. Bygget av stor rundkamp og et par blokker. Synes urørt. Bevokst med lyng og brisk og bare få stein stikker opp av lyngen. L 8m, br 3m, h 0,5m. 25m SØ for 1, og lavere i terrenget: 2. Oval røys. Klart markert, bygget av middels stor rundkamp og bruddstein. Synes urørt. Delvis overtorvet, og bevokst med gress og lyng. L Ø-V 6m, br N-S 4m, h 0,2-0,5m. Det er lite trolig at det dreier seg om rydningsrøyser. 2m Ø for 2 ligger en stor steinblokk. Det er merkelig at en eventuell rydningrøys ikke er lagt opp rundt denne.

Lokalitet 2 er ein aktivitetsplass frå steinalder. Det er teke fem prøvestikk på denne flata, og inn mellom dei to bergkollane vart det påvist to funnførande prøvestikk. Lokaliteten ligg på mellom 8 og 10 meter over havet. Funna og lokaliseringa tyder ikkje på at lokaliteten har karakter av å vera ein buplass. Truleg er dette ein liten aktivitetsplass knytt til bruken av sundet i steinalderen. Ut frå funnførande prøvestikk og topografien på staden strekker lokaliteten seg 15 x 25 meter nordaust - sørvest. I dei to funnførande prøvestikka på lokaliteten er det til saman gjort 9 funn. Råstoffa varierer mellom flint og kvarts. Datering av lokaliteten må gjerast ut i frå ei vurdering av materialet og ei vurdering av høgd over havet. Høgda over havet for lokaliteten er frå 8 til 10 meter. Dei to funnførande prøvestikka dannar saman med topografien truleg sentrum av lokaliteten. Jamfører me dette med standlinekurva for Røyksund, Bømlo finn me at lokalitetar attmed stranda på eit nivå på 8-10 meter får ei brukstid attende til vel 4800 år sidan. Frå denne tida og tilbake til vel 8000 år sidan ligg lokaliteten under vatn. I perioden frå 8200 og attende til vel 9200 år ligg lokaliteten over vassflata. Dei fleste avslaga er vassrulla, noko som tyder på at lokaliteten er transgredert. Det renn en del vatn gjennom det fuktige daldraget. Dette kan også ha medført at funna er vassrulla. Funnmaterialet kan ikkje gje ei meir spesifikk datering av lokaliteten. Det er tatt 5 prøvestikk på lokaliteten, der 2 var funnførande. Prøvestikk 1 og 2 lengst sørvest på lokaliteten var funnførande. Desse stikka er tekne på ei lita flate mellom to bergknausar. Ut over det er lokaliteten avgrensa av berg og funntomme prøvestikk ut mot midten av daldraget i nordaust. I dei funntomme prøvestikka var det tjukke myravsetningar. På dei to funnførande stikka er torva om lag 40 cm tjukk (lag 1og 2). Under dette kjem det eit 8 cm tjukt lag med gråbrun sand og grus med noko humus og små trekolbitar. (lag 3). Dette er funnførande lag. Nedst finn me grå sand og grus (undergrunn). Ut frå plasseringa, mengda funn, stratigrafi og samansetninga på funna ser lokaliteten ut til å vera ein aktivitetsplass.

Rund gravhaug, 4,2 m i diameter, 0,4 m høg bygget av grus. Haugen er flat med antydning til forsenkning i sentrum(trolig plyndringsgrop).

2 ildsteder med skjørbrent stein under dyrket mark påvist i prøvestikk med spade. Boplassen er ikke avgrenset, men er naturlig avgenset til en terasseflate.