Ytre mål: 4.5Indre mål: 3.5Bunnform: Sirkulær ;Kullgrop. 80 cm dyp, 20 cm kull I bunn. morenerygg, blokk rundt. furuskog

Ytre mål: 5.7Indre mål: 4.5Bunnform: Sirkulær ;Kullgrop. Tydelig voll rundt hele. 25 cm kull - lag i bunn av gropa.

Beskrivelse fra lokalitet:
2 av 8 prøvestikk inneholdt flintavslag. Flaten måler 13x9,5 m, og er naturlig avgrenset av en bergknaus i nordvest og den fortsettende åssiden i sydøst.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Steinalderlokaliteten ligger på en flate i åssiden sydøst for Nebba brygge. Det ble tatt åtte prøvestikk på denne flaten, hvor av to var positive. Flaten er naturlig avgrenset av en bergknaus i nordvest og den fortsettende åssiden i sydøst. Videre ble lokaliteten avgrenset av negative prøvestikk i nordøst og sydvest. På bakgrunn av dette er lokaliteten anslått til å være 13 meter lang og 9,5 meter bred. Flaten smalner noe mot nordvest, hvor bredden kun er 3,5 meter. De to positive prøvestikkene ligger midt på flaten med en halv meters mellomrom.

Lokaliteten består av 10 kullgroper samt en tuft av uviss alder.

Ytre mål: 4mIndre mål: 1.7Bunnform: Kvadratisk ;2cm skog, 10cm kull 9 cm kull.

BESKRIVELSE/MÅL: Ytre diameter ca 7,5m dybde ca 0,5 m.Gropa var merket med en hvitmalt pinne, hvilket innebærer at den tidligere er registrert av utmarksprosjektet, men at den er plassert feil på kartet. RV 611 har fjernet vollen og litt av vestsiden av gropa, i tillegg til at gropa er noe gjenfylt.

Beskrivelse fra lokalitet:
Undersøkelse: 7 prøvestikk kan regnes med i avgrensinga av lokalitet. Av disse er 3 utvetydig positive (SEF 29, KO 34, KO 36), mens 1 inneholdt usikre funn (SEF 36). De tre positive stikkene ligger all tett opptil kanten før skråning mot høyere flate i V/NV. Utstrekning: Avstanden mellom de to positive stikkene som ligger lengst fra hverandre er ca 30 m. Om funn bare finnes tett ved kanten, trenger ikke funnområdet å være stort større enn 50 m2. Stratigrafi: Det var kraftig vanninnsig i stikkene, så det var ikke lett å se prøvestikkprofilene, men stort sett dreier det seg om 28-40 cm (våt) torv over lys grå/grågrønn silt/sand med større eller mindre innslag av stein og grus. Funn ble gjort i bøttelag 1 og 2. I de negative stikkene lenger ute i myra er ikke torva tykkere enn inne ved kanten. Funn: Av 5 innsamla flintfunn regner vi 3 som sikre artefakter (2 avslag, 1 mikroavslag). Det ene avslaget har mulig retusj langs en kort konkav kant (T-23267:1). Gjenstanden er vannrulla. Ett av da andre sikre funnene er patinerte. Vurdering: I enda større grad enn for Lok 22 sin del virker det rimelig å se Lok 23 som resultat av nedsig av funn fra et høyereliggende funnområde (spesifikt: Lok 24?) snarere enn en egentlig lokalitet. Det kan imidlertid også være at funnene er spor etter aktivitet langs strandkanten på et tidspunkt da myra må ha vært en langgrunn liten bukt.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Funnene gir ingen indikasjon om periodeplassering innen steinalder. Om funnene er gjort der de opprinnelig ble deponert, kan lokaliteten (ut fra hoh) ha vært i bruk så tidlig som 9900 BP (Vedlegg 13).

Beskrivelse fra lokalitet:
Undersøkelse: Vi starta prøvestikkinga inne ved den loddrette bergveggen. Ut fra erfaringa med andre lokaliteter i området, venta vi en snarlig avgrensing mot V, men det viste seg etter hvert at hele den naturlig avgrensa flata var en sammenhengende lokalitet. 19 prøvestikk kan regnes med i avgrensinga av lokaliteten. Av disse er 15 utvetydig positive (HH 43-46, 48 og 49, SEF 37-40, KO 38-41). I tillegg ble sikre funn gjort i et lite rotvelt sentralt på lokalitetsflata. Usikre funn ble gjort i ett prøvestikk (HH 42), i skråninga ned mot myra med Lok 23. Negative stikk finnes kun i nedkant eller overkant av selve flata. Utstrekning: Rundt 1250 m2. Stratigrafi: Flertallet av de positive prøvestikkene har 10-30 cm torv over grå/gråbrun sand med grus og noe stein. I et par stikk kom vi ned på berg etter 3-4 bøttelag med sand (bla. SEF 39 og KO 37). Funnene begrenser seg stort sett til bøttelag 1-3. Et markert unntak er SEF 38, der det ble gjort funn fra bøttelag 1 til og med bøttelag 8. De to nederste funnførende bøttelagene ble gravd svært forsiktig, med tanke på å unngå at eventuelle funn fra profilen skulle komme med. Ingen av bøttelagene i stikket har mer enn 5 funn. SEF 38 ligger i nedkant av en markert liten skråning ned fra det svært funnrike stikket HH 44. Begge stikkene ligger tett ved den loddrette bergveggen i Ø. En mulig forklaring på stratigrafien i SEF 38 kan være at man har forsøkt å flate ut/utvide det flate partiet inntil veggen ved å fylle på med løsmasser over opprinnelig overflate. Løsmassene i SEF 38 skiller seg ut fra det vi ellers ser på lokaliteten ved å ha et markert humusinnhold. Spredte kullbiter finnes i bunnen av torva i flere stikk på flata. I det negative stikket KO 43, i skråninga N for den loddrette bergveggen, er det et 5 cm tykt, markert kullag mellom torva og sanda. Det er mulig at det kan knyttes til menneskelig aktivitet, men vi vet ikke om det har noen direkte sammenheng med steinalderlokaliteten. Funn: Av 526 innsamla funn er 505 sikre artefakter. 3 er av bergkrystall, resten er flint. 21 flintfunn er patinerte (inkludert usikre funn). 90 funn er frostsprengte. Små innslag av brent flint finnes i HH 43, HH 44, HH 45, HH46, KO 37 og KO 39. De to mest funnrike prøvestikkene på lokaliteten står til sammen for godt over halvparten av funnene (HH 44 med 144 funn, HH 46 med 187 funn). Disse prøvestikkene ligger i hver sin ende av lokalitetsflata. Funnene er hovedsakelig ubearbeida avslag/mikroavslag. Vi har ingen typologisk daterbare redskaper, men 3 avslag har retusj (T-23268:19, 58, og 78). Ett makroavslag har mulig retusj (T-23268:53) og 3 flekker har bruksspor (T-23268:8, 20 og 35). Flekkematerialet består totalt av 5 vanlige flekker/flekkefragment, 5 mikroflekker (deriblant et nydelig eksemplar i bergkrystall, T-23268:111) og 1 makroflekke / sidefragment av en flekkekjerne (T-23268:107). Vi har ingen hele kjerner fra lokaliteten. To usikre funn kan være fragmenter av bipolare kjerner, mens ett kjernefragment er av en plattformkjerne. I avslagsmaterialet finnes ingen klare tegn på at bipolar teknikk har vært i bruk. Vurdering: Lokaliteten har stor utstrekning, og stedvis svært høy funntetthet. Dette er en lokalitet med både kunnskaps- / forskningspotensial og verneverdi på et svært høyt nivå. Det at lokalitetsflata ligger såpass skjermet, og ikke ser ut til å være preget av andre seinere tids forstyrrelser enn ett og annet rotvelt, gjør det sannsynlig at man vil kunne støte på bevarte strukturer (i første rekke ildsteder, evt. også teltringer) ved en nærmere undersøkelse. Den store variasjonen i funnmengder i prøvestikkene på lokalitetsflata gir assosiasjoner til Lokalitet 48 i Nyhamna, Aukra kommune, der det ble påvist 13 tidligmesolittiske ildsteder med markerte funnkonsentrasjoner rundt hvert ildsted (Waraas 2005). I området mellom disse konsentrasjonene var det nærmest funntomt. Trolig dreier det seg om spor etter gjentatte besøk på en egnet leirplass/fangstplass. Ildstedene på lok 48 i Nyhamna lå innen et undersøkt område på 564 m2. Denne lokaliteten er foreløpig unik i nordisk sammenheng, på grunn av det store antallet påviste tidligmesolittiske strukturer. Dels skyldes nok dette at man i liten grad har undersøkt sammenhengende flater av tilsvarende utstrekning på tidligmesolittiske lokaliteter. En større undersøkelse av Lok 24 ved Kvernberget, Kristiansund burde også kunne bidra med vesentlig og unik kunnskap om den aller tidligste bosetninga langs norskekysten.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Selv om vi mangler klare typologisk daterbare fynntyper, gir det samlede funnmaterialet et tidligmesolittisk inntrykk, først og fremst på grunn av flekkematerialet og mangelen på bipolar teknikk. Innslaget av mikroflekker er såpass beskjedent at vi ikke ser det nødvendig å forklare det med aktivitet i mellom-/seinmesolitikum, selv om slik aktivitet naturligvis ikke kan avvises. Strandlinjekurven (Vedlegg 13) viser at lokaliteten kan ha hatt utmerkede havneforhold rundt 10 000 BP, mens den har ligget ca 50 m unna sjøen (luftlinje) allerede rundt 9500 BP. Vi foreslår derfor en datering til aller tidligste del av tidligmesolitikum.

Undersøkelse: 7 prøvestikk kan regnes med i avgrensinga av lokaliteten. Av disse er 3 utvetydig positive (KO 44, TKS 6, TKS 2), mens 3 prøvestikk inneholder usikre funn (TKS 5, KO 46, TKS 3). De tre siste ligger alle i utkanten av lokaliteten. Det ble ikke prøvestukket helt ut mot V-kanten av lokaliteten, da det knapt var løsmasser over berget her. Utstrekning: De positive stikkene ligger innen et område på ca 200 m2, men dette inkluderer del av det gjengrodde bekkeleiet, og trolig partier med lite løsmasser under torva. Stratigrafi: 15-30 cm torv over grå/gråbrun grus i TKS 2 og 6, på S-sida av vannsiget/bekkeleiet. 5 cm torv over brun sand i KO 44, på N-sida. Sikre funn ble gjort innen bøttelag 1 og 2. Funn: Av 17 innsamla flintfunn er 7 sikre artefakter. Det dreier seg om 6 mikroavslag og 1 proksimalfragment av en mikroflekke (det siste fra KO 44). De usikre funnene er stort sett patinerte og /eller vannrulla. Noen av de sikre funna er også patinerte, deriblant mikroflekkefragmentet. Vurdering: I likhet med Lok 22, 23 og 26 i det samme området, samt Lok 18 i nedkant av Haltvikmyran, er det ikke usannsynlig at Lok 25 ikke er en lokalitet i egentlig forstand, men heller et område der funn har seget ned fra opprinnelig deponeringssted. Lok 25 ligger rett nedenfor den funnrike lok 24. Det er litt påfallende at alle funnene fra lok 25 er av mikro-dimensjoner (< 1 cm). Vannsiget gjennom lok 25 kan ha transportert funn som har redeponert seg på ¿lokalitetsflata¿. Dette er imidlertid ikke en teori som kan bekreftes uten en nærmere undersøkelse.
Mikroflekker regnes normalt som typiske for den mellom- og seinmesolittiske delen av steinalderen, men det blir litt voldsomt å skulle datere lokaliteten på bakgrunn av ett enkelt mikroflekkefragment. Høyden over havet passer bedre med en tidligmesolittisk datering, tidligst rundt 9800 BP. Spørsmålet er om funnene vi har gjort her ligger der de opprinnelig ble deponert (jfr. Vurdering).

Undersøkelse: Lokaliteten ligger utafor det som i utgangspunktet var foreslått som trase for turvei rundt den utvidede flyplassen. Området ble undersøkt i samforståelse med kommunen, for å se om det var mulig/hensiktsmessig å legge veien utenom flata med lok 24. 6 prøvestikk kan regnes med i avgrensinga av lokaliteten. Av disse er 3 positive (SEF 44-46). Utstrekning: De positive stikkene ligger innen et område på ca 200m2. Stratigrafi: I de to nordligste av de positive stikkene (SEF 44 og 45), var det 10-15 cm torv over grov sand med stein og grus. I det sørligste (SEF 46) var stratigrafien mer spesiell. Her var det først 25 cm torv, deretter 13 cm sand uten grus, før et nytt, 14 cm tykt torvlag over grov sand/grus. Også i et par av de negative prøvestikkene i området virket stratigrafien litt omrota. Vi tolker det slik at det på et tidspunkt har gått et elve-/bekkeleie gjennom området, og at dette kan ha skiftet løp eller flommet over, så opprinnelig overflate i området med SEF 46 har blitt overleira av sand. Det eneste sikre funnet i stikket ble gjort i overgangen mellom det nederste torvlaget og sand/gruslaget under, i bøttelag 3. Funn i SEF 44 og 45 ble gjort hhv i bøttelag 1 og 2. Funn: Av 9 innsamla flintfunn er 4 sikre artefakter. Det dreier seg om 3 avslag og 1 mulig bipolart kjernefragment. Det ene avslaget er slått med bipolar teknikk. Det er grunn til å stille spørsmål om funnene fra lok 26 er funnet der de opprinnelig ble deponert, både ut fra forstyrrelsene vi ser spor av i SEF 36, og på grunn av lokalitetens nærhet til store, eksponerte bergflater, som kan ha vært utmerkede aktivitetsplasser uten at eventuelle funn slått her vil ha blitt liggende over tid.
Hoh er omtrent den samme som for lok 24, der vi foreslo en datering i begynnelsen av tidligmesolitikum. Vi kan imidlertid ikke utelukke at funnene kan være fra seinere deler av steinalderen. Innslaget av bipolar teknikk blant funnene kan tyde på at de ikke er samtidige med lok 24 (jfr. avsnittet om datering i beskrivelsen av lok 21).