Motivene: Solem XIX - Linjer, buet linje over rett linje. Solem XX - Fotspor? Solem XXI - Skålgrop Solem XXII - 2-3 skålgroper Solem XXIII - Sirkelfigur med skålgrop

Beskrivelse fra lokalitet:
Lokaliteten består av én kullgrop med tydelig markert voll og grop.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Tydelig markert kullgrop som er noe tildekket. Kullgropen har en kraftig voll i alle retninger, og en regulær og tydelig nedgravning. Formen er kvadratisk. Kullgropens ytre mål er 5,5m x 5,5 meter, mens de indre målene er 4,5 meter x 4,5 meter. Dybden er omtrent 1 meter.

Sandholmen / "Sandoholmen" beskrives som en groptuftlokalitet fra eldre steinalder. På holmen er det registrert minst 18 rundovale groper med diametre 6-10 m, dybde opptil 75 cm. Det er gjort funn av flint i gropene og under vann ved holmen. Noen har tydelige voller. Flinten i gropene er funnet som resultat av erosjon og utvasking, og gropene er ikke nærmere undersøkt / utgravd. Gropene har paralleller til svenske "skärvstensvallar" (Norrland) og lignende groptufter langs Glomma i Hedmark (Rødsmoen i Åmot k. og Svevollen i Elverum k.). Gropene på Sandholmen tolkes for å være rester etter en bolig / hytte-konstruksjon, med nedsenket golvflate og mulig hyttekonstruksjon. Voller vil bestå av utgravd masse og mulig møddingmateriale. Ved bruk av strandforskyvingskurve, er eldste mulige datering ca 7500 BC. Analyse av flintavfall fra holmen peker i retning av at groptuftene foreløpig kan dateres til mellom/senmesolitiukum, anslagsvis senmesolitiukum, grovt anslått rundt ca 4500-4000 BC. Det henvises til Fuglestvedt 2006 (se kilder) for ytterligereopplysninger.
Mars 2014: 18 groper ble forsøkt målt inn med cpos av ØFK. Det er disse innmålingene som er grunnlaget for kartfestingen som er gjort for enkeltminnene i Askeladden/Kulturminnesøk. MEN forholdene var dårlige for innmåling, og det var f.eks. ikke mulig å måle inn tuftene som flater. De er derfor målt inn som punkt, og gitt et flatemål i henhold til omtrentelig diameter. Flere av punktene er redigert/flyttet i etterkant av feltarbeidet ettersom de åpenbart lå feil (det er redigert versjon som vises i Askeladden/Kulturminnesøk). Alle enkeltminner bør måles inn på nytt

Beskrivelse fra lokalitet:
Lokaliteten består av én kullgrop.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Kullgropen ligger i tett granskog og er derfor lite synlig. Kullgropen har kun svake antydninger til voll, men en tydelig og dyp grop. Formen er rektangulær. Kullgropens indre mål er 2,5 meter lang og 1,8 meter bred. Kullgropens ytre mål er derimot vanskelig å anslå fordi vollen er så svakt markert, men kullgropens totale mål kan være 5 meter x 5 meter.

4 prøvestikk; 2 med ialt 3 stk. flint og noe skjørbrent stein. 1 stikk med bare skjørbrent stein. Aks.nr. 89/273.
Opprinnelig beskrivelse av Boaz fra 1989:
Vinterbru 32. Boplassen ligger på en relativt flat terrasse med ujevn overflate, for det meste omgitt av lavere fjellknauser, men skråner ned i nord. Sandig silt med grus. Det ble gravd fire prøvestikk, to med tre stykker flint og skjørbrent stein og ett med skjørbrent stein. Boplassen er ca. 12x12 m².
Denne boplassen kan være samme som id 79034, som Olstad registrerte i 1995.

Beskrivelse fra lokalitet:
Båtopptrekk bestående av to parallelle rekker med oppbygd stein. Ryddet område mellom rekkene. Steinkonsentrasjon er tydeligs i sør. Båtopptrekket har beliggenhet ca 5 m sør for hagen til bruket/gården gnr. 198/6. Det ble funnet et båtopptrekk i strandsonen syd for eiendommen 198/6 og vest for jernbanetraseen. Båtopptrekkene er helt eller delvis under vann store deler av året, men på Mjøsas laveste nivå, i løpet av de tidligste vårmånedene, er det imidlertid l klart markerte og synlige. Stranden er preget av rullestein som ligger som et tynt lag over grovkornet sand. Det ble tatt flyfoto av hele traseen for å påvise eventuelle vekstspor eller andre formasjoner fra eldre bosetning. Flyfotoene viste blant annet flere båtopptrekk som kan dateres til førreformatorisk tid. Båtopptrekket er markert ved to øst vest gående steinstrenger. Mellom steinstrengene er stranden ryddet. Steinene varierer i størrelse mellom 30-50cm, høyden er omtrent 30cm. Steinkonsentrasjonen er tydeligst i syd. Det ble satt et prøvestikk i midtre del av båtopptrekket for å påvise et eventuelt kullag som kunne gitt informasjon om mulig bruksperiode. Prøvestikket viste imidlertid kun naturlige masser. Det er derfor noe vanskelig å bestemme båtopptrekkets alder, men det er stor sannsynlighet for at båtopptrekket er førreformatorisk. Mål: 7 m (ø-v) og 3,5 m (n-s).
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Båtopptrekk bestående av to parallelle rekker med oppbygd stein. Ryddet område mellom rekkene. Steinkonsentrasjon er tydeligst i sør. Båtopptrekket har beliggenhet ca 5 m sør for hagen til bruket/gården gnr. 198/6. Båtopptrekket er markert ved to øst vest gående steinstrenger. Mellom steinstrengene er stranden ryddet. Steinene varierer i størrelse mellom 30-50cm, høyden er omtrent 30cm. Steinkonsentrasjonen er tydeligst i syd. Det ble satt et prøvestikk i midtre del av båtopptrekket for å påvise et eventuelt kullag som kunne gitt informasjon om mulig bruksperiode. Prøvestikket viste imidlertid kun naturlige masser. Det er derfor noe vanskelig å bestemme båtopptrekkets alder, men det er stor sannsynlighet for at båtopptrekket er førreformatorisk. Mål: 7 m (ø-v) og 3,5 m (n-s).

Båtopptrekk bestående av to parallelle rekker med oppbygd stein. Ryddet område mellom rekkene. Lokaliteten ligger vest for jernbanetrasé og Gamle Trondheimsvei på Morskogen, og består av to båtopptrekk som trolig er fra førreformatorisk tid. Det er også registrert en moderne grensemarkør ved båtopptrekkene. Funnene ligger naturlig nok i strandsonen ved Mjøsa, og båtopptrekkene er helt eller delvis under vann store deler av året. På Mjøsas laveste nivå, i løpet av de tidligste vårmånedene, er de imidlertid l klart markerte og synlige. Det ble tatt flyfoto av hele traseen for å påvise eventuelle vekstspor eller andre formasjoner fra eldre bosetning. Flyfotoene viste blant annet flere båtopptrekk R122803. I tilknytning til lokaliteten ligger det også et veifar, som sannsynligvis er bygget i forbindelse med jernbanen, men det kan ikke utelukkes at det er et mindre parti av den Trondhjemske kongeveien. Veifaret er markert på kartutsnittet på neste side.

Skålgrop.
1979: Midt i dyrket mark og på et bergskjær: Skålgrop, diameter 4,5 cm, dybde 0,5 cm.
2023: En enkeltliggende skålgrop på et lavt og slakt, SV-vendt bergskjær SØ på en åpen åkerholme. Terrenget skrår ned mot SV.
Skålgropa er hugget på tilnærmet horisontalt berg på N-re del av bergskjæret, 5,5 meter inn fra åkerkanten i SØ. Tverrmål 4 x 5 cm og dybde 0,5 cm. Bare en liten del av bergskjæret ligger eksponert, det meste er skjult av jord, torv og mose.

Lokaliteten består av en enkeltliggende kullgrop. Gropa er forstyrret av bålbrenning og masseuttak i nyere tid. De moderne forstyrrelsene gjør det usikkert hvorvidt gropa bør vurderes som automatisk fredet.
Sirkulær kullgrop med antydning til voll i øst. Tydelig i terrenget. Ytre dm: 5,0 m Dybde: 0,6 m