På svakt S-hellende, tett gressbevokst kirkegård omgitt av jevnt tørrmurt tilnærma rektangulær mur (kirkeplanke), midt i området:Restaurert stavkirketuft. I S og Ø pent oppmurt av heller, bruddstein og rundkamp, h 0,4m lengst SV, 1,6m lengst Ø. Lengst V enrektangulær oppmuring N-S 3m og Ø-V 2m. Innenfor denne er stavkirkas grunnplan markert med tettstilte heller, pent og jevnt tillagt. Lengst V i kirkegården en jevn og pen bauta oppreist vil minne om "aalingar som vakta og verna heim og fedreland i 1807-14". Reist 1914.
Tuftene etter kirken ligger i dag godt restaurert som et inngjerdet parkområde på gnr. 111/1 Ål prestegård, hvis opprinnelige navn er Ål. Bygningens orientering har vært noe mot nord (VSV-ØNØ), jevnt med bredsiden mot terrengfallet. Den hadde rektangulært skip og smalere, rektangulært kor med apsidal avslutning. Myntmaterialet fra de arkeologiske undersøkelsene på 1950-tallet antyder at kirken ble reist i siste del av 1100-årene.

Etter at den nye kiken var reist ble den gamle kirkegården satt i stand i 1959. Den omgis av en torvtekt steinmur, og stavkirkens fundamenter er markert i grunnen (NK 83ff, 106). 18 august 1402 var biskopen på visitas på Ål (DN V:422). Kirkestedsgården var tingsted i seinmiddelalder (DN II:1029).

Dyrkningslag og rydningsrøyser fra vikingtid-middelalder. Dyrkningslaget dekker et areal på omkring 11 000 kvadratmeter. I dyrkningslaget ligger det to parallelle, NNØ-SSV orienterte åkerreiner. Avstanden mellom dem er noe over 30 meter, og de er 45 og 86 meter lange. Den østre åkerreinen, som også er den tydeligste, ligger delvis langs ytterkanten av dyrkningslaget, delvis på det. Den vestre ligger i sin helhet på dyrkningslaget. Åkerreinene viser at ikke hele området har vært dyrket samtidig. Flere av rydningsrøysene ligger direkte sør for dyrkningsflaten, langs en kjerre- eller traktorvei som strekker seg overlokaliteten. Det ligger også rydningsrøyser langs den østre siden av dyrkningslaget, og en på dyrkningslaget, direkte utenfor den vestre åkerreinen. Rydningsrøysene varierer både i form og størrelse. Flere ser ut som typiske kasterøyser, mens flere ganske sikkert er tippsrøyser. Tipprøysene, som også inneholder en del større stein, ligger langs kjerre- eller traktorveien som strekker seg over lokaliteten. Det er mulig at røysene i området er tippet fra veien. En av røysene har imidlertid blitt delt i to av veien og ryddet til hver side for den. Dette viser at i hvert fall denne røysa er eldre enn veien. Det er vanskelig å bestemme om all steinen i disse røysene kommer fra rydding av dyrkningsflaten som har ligget på oversiden, men det vurderes likevel som sannsynlig at det er en sammenheng mellom disse.

Fangstanlegg med 19 fangstgroper.
2020: Enkeltminnegeometrier endret fra LIDAR-data og lokalitetsgeometri noe endret for å samsvare. Flere groper lagt til fra LIDAR.

Kollen faller bratt av mot N-NV og mot Ø-SØ-S, mot SØ er fallet stupbratt. På de øvrige sidene er hellingen slakere. Her finnes to murer. Se skisse, murene merket 1.1-1.3 og 2.0. Inngangen har sannsynligvis vært i NV, gjennom et 2-4m br skar, begrenset av 2 knauser, på skissen merket 4. Mur 1 på kollens VNV-S-side består av stor og middelsstor bruddstein, er i en stor del av sin utstrekning godt bevart og tydelig. Stedvis er den noe utrast og enkelte steder overgrodd av mose og kratt. Murbr ca 3m, ytre h inntil ca 0,6m. Den er merket 1.1-1.3 på skissen. Begynner på knausen på SV-siden av skåret, går SSV-over i en l av ca 35m, - 1.1 - dreier mot SSØ, l ca 30m, - 1.2 - avbrytes av en knaus - 3 - i en l av ca 5m og fortsetter så i samme retning på knausens SSØ-side i en l av ca 9m - 1.3. Kollen faller her bratt av. På kollens NØ-side, ca 45m NØ for SØ-enden av mur 1, mur 2 - på skissen merket 2.0 Består av stor og middelsstor bruddstein og rundkamp, er som mur 1 tydelig, men noe utrast og delvis nedgrodd av mose og lyng. Murbr 2-3m, ytre h inntil ca 0,5m. Den begynner på SØ-siden av knausen som begrenser skaret i NØ, går SØ-over i ca 22m's l, og slutter der kollen faller bratt av. Det indre borgområdet er knauset og bevokst med furuer, einerkratt, lyng og mose. Omtrent midt på dette samt lenger mot NV finnes to myrsøkk hvor det kan ha vært tilgang til vann eller mulig å samle vann. Påvist av A. Fjermedal, 4725 Birketveit.

Beskrivelse fra lokalitet:
Fangstgrav med ledegjerde. Såtegrav. Del av rekke.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Fangstgrav med ledegjerde. Såtegrav. Antall ledegjerder inn mot fangstgrava: 4. Retning på objekt: 180 grader.

Beskrivelse fra lokalitet:
Fangstgrav med ledegjerde. Del av rekke.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Fangstgrav med ledegjerde. Antall ledegjerder inn mot fangstgrava: 2. Retning på objekt: 180 grader.

Beskrivelse fra lokalitet:
Fangstgrav med ledegjerde. Del av rekke.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Fangstgrav med ledegjerde. Antall ledegjerder inn mot fangstgrava: 4. Retning på objekt: 180 grader.

Fangstgrav med ledegjerde. Del av rekke. Kjøttgrav like ved.
Fangstgrav med ledegjerde. Antall ledegjerder inn mot fangstgrava: 5. Retning på objekt: 180 grader.

Fangstgrav med ledegjerde. Del av rekke.
Fangstgrav med ledegjerde. Ene sidekanten i fangstgrava består av fast fjell. Forfatning: I god stand. Antall ledegjerder inn mot fangstgrava: 3. Retning på objekt: 180 grader.