Rundrøys. Uklart markert, overtorvet. Noen steiner stikker i dagen. Ellers urørt. Tett bevokst med osp, einerkratt og lyng. D 8m, h 0,7m. De oppstikkende steinene er brukt som støtte for gjerdestolper: delegjerde mellom 149/1 og 150/2 : 157/5 som går i retning N-S over haugens V-kant. Des 2011: Tilstand uforandret. Gjerdestolper ikke synlige. Fryktelig vanskelig å se pga. mye torv/mose. Kun enkelte steiner som stikker opp. Synes intakt. Innmålt med CPOS og påvist sammen med grunneiere ifm. hogst.

Røys. Sterkt skadd i 1891. Funne klebergryte, truleg B3093.

Røys. Ein stall er bygd inn i V-kanten, vegen til låven er bygd over søre og austre delen, litt skadd elles og, påkøyrt litt dyrkingsstein. Synest vera 12 - 15 m i tvm., oml. 2 m høg. Røys med tunt jorddekke. Fotkjede av store steinar var synleg i 1891, no berre sume stader.

LIKSTEINEN: Stor helle med 52 groper. Først og fremst et skålgropfelt med mange dype, tydelige og store skålgroper. I tillegg er her noen buete linjer nær steinens østlige kant. Disse er tydelige i partier, men noen steder er avslutningene usikre. Vanskelig å forstå hva disse linjene skal forestille. Dessuten noen mulige linjestumper vest på steinen. Flat helle, forholdsvis kvadratisk (ca 1,2 m x 1 m) med 56 groper spredt utover. Noen buete linjer kan også sees. Overvokst av lav, noe som gjør det vanskelig å definere figurene helt klart. Feltet er del av en mur; steinen er helt inntil kirkegårdspårten og ganske nøyaktig 1 m over bakken. Et gjerde har fått boret og støpt to fester i steinen. GRAVSTEINEN: Feltet må ha vært kjent lenge lokalt, men først i 2004 ble det kjent for Bergen musum. Trapes-formet, tilhugget, flat helle som ligger nesten i bakkenivå, drøyt 4 m fra Eidfjord gamle kirke sin nordvegg. Teksten er innskrevet slik at den leses når en ser mot vest. Øvre høyre (nordvestre) hjørne er skadd. Svært forvitret. Noen bokstaver og tall skimtes, men er vanskelige å lese. Steinen må være laget av kleber eller av en annen myk/lettpåvirkelig bergart. Steinen bærer preg av å ha vært grodd til. Omtrent midt på steinen, nær dens sørlige langside, er et søkk (en ristning? grop?) som av form minner om en flintdolk.

Gårdsanlegg bestående av tufter, åkerreiner og rydningsrøyser, samt en kullansamling og flere groper av uviss funksjon. En haug kan være en mulig grav, ettersom det ble påvist en mulig fotkjede.

Fornminne: Kullgrop, firkantet, ytre diameter 6,40 m, indre diameter 3 m, høyde 0,54 m.

SOLEM I: Steinen er en stor granittblokk på flere tonns vekt som hverken is eller bølger kan flytte på. Det er påvist til sammen 12 skålgroper. Noen av disse er litt usikre. Ti av gropene er på sørvestsida av steinen; fire står tett sammen nær sørkanten av steinen. Den største avstanden mellom disse gropene er omtrent 75 cm. To av gropene er ganske dype, med en diameter på ca 5 cm. På østsida av steinen er det to groper omtrent 30 cm fra hverandre. SOLEM II: Steinen med ristningen er en granittblokk som er omtrent 95 cm lang og 65 cm bred. På den jevne overflaten på oversiden er det hugget inn en fotsålefigur med ganske brede, men vannslitte furer. Det er ingen lavvekst på steinen, og figuren er godt synlig som en lys fure mot den gulrøde overflata. Både overflata på steinen og furene er tydeligs vannslitte. Furene er grunne og vanskelig å kjenne. SOLEM XV-XVIII: Se enkeltminnebeskrivelsene.

SOLEM III: Lå opprinnelig noe øst for Solem II ved Solemsodden. Ble i 1948 dratt opp fra strandbeltet for ikke å rase ut. I 1964 ble den flyttet til Selbu bygdemuseum, hvor den lå til utstilling utendørs sammen med Grøtte I. I 1996 ble den i likhet med Grøtte I flyttet til det nye husflidsenteret på Løvåstunet. Lokaliteten består av en liten stein av granitt hvor det er hugget inn en fotsålefigur og en enkel båtfigur. Steinen er flat og nesten firesidet, ca 70 x 60 cm. Oversiden med figurene er ganske ujevn og furete. Figurene er svært grunne men markeres likevel tydelig med lysere farge i furene i kontrast til den naturlige overfllata på steinen. Fotsålefiguren har en uvanlig bred tverrfure, ca 1,5 cm bred. Lengden på fotsålen er 20 cm. Båtfiguren består av parallelle relings- og kjølfure som danner en bønnelignende figur. Lengde ca 29 cm. Ingen mannskapsstreker. SOLEM IV: Steinen er utsilt på Vitenskapsmuseet, T 16689. Steinen har en størrelse på 75 x 55 cm. Figurene er hugget inn på en skråflate på den ene siden, med ganske brede men grunne furer. Furene er allikevel tydelige av den grunn at granitten i furene har en noe lysere farge enn flaten omkring. Steinen har en fotsålefigur og tre håndfigurer. To av håndfigurene har en tydelig tverrstripe tvers over håndflaten. Figurene viser venstre hånd og venstre fot. SOLEM V: Steinblokken er nokså uregelmssig av form, omtrent 63 cm på det bredeste. På den ene siden har den en nokså jevn flate, hvor det er hugget inn en tydelig fotsålefigur med tverrfure. Figuren er 19 cm lang. Merknad Steinblokken er flyttet opp fra under nåv. normal vann-nivå til skogkanten i 1948, og er derfor tett dekket av lav slik at ristningen er så godt som usynlig. SOLEM VI: Steinen er en nærmest skiveformet granittblokk. På den ene flatsiden ses en samling på i alt 5 fotsålefigurer. De er ikke hugget særlig dype, men er likevel tydelige. SOLEM VII: Kvartsittblokk med 1 fotsåle og 1 båt, funnet i 1948. Steinen er oppned i forhold til tegningen fremstilt som fig 32 i Vit.Ark -artikkel (R. Binns). Figurene er hugget inn på en stor rullesteinsblokk som veier henimot ett tonn- Steinens ene side danner en flate på 1,6 x 1,1 som gjennomskjæres av enkelte forvitringsfurer. Figurene består av en skipsfigur med tydelig sikksakkmønster i skroget, og et fotsålepar uten tverrstreker over denne. Kraftig lavvekst gjør at fotsålen bare delvis kunne kjennes igjen med fingrene. Båten var synlig som en 'mystisk' fordypning før lav ble skrapt delvis bort. SOLEM VIII: Ved innskrivingstidspunktet foreligger ingen opplysninger om Solem VIII. SOLEM X: Felt X er en kvartsittblokk med 2 fotsåler. Furene på denne ristningssteinen er grunne, og både de og resten av steinen er tydelig slitt av vannet som oversvømmer steinen mesteparten av året. Figurene er mindre tydelige enn på de andre steinene i området, mest fordi denne steinen ikke er like rød som de andre. Både steinen og furene er jevnt grå. I øvre del av steinen finnes to parstilte fotsåler. Begge figurene er ufullstendige. De er 22 og 24 cm lange, med tverrfurer. SOLEM XI: Kvartsittblokk med 1 fotsåle. Steinen er rødoransje, omtrent 1 m lang og over 0,5 m bred. Furene er grunne, og både de og resten av overflata er tydelig slitt av vann. Figuren er synlig mest pga fargeforskjellen mellom furene og overflata ellers. Steinen har bare en figur: en fotsåle med tverrstripe. Den er omtrent 33 cm lang. SOLEM XII: Kjør mot Selbustrand, ta av til Solem, og ta så av til venstre på Myrmo (dette bruket ligger nedenfor et skjul nær veien). Følg stien bortenfor huset ned til stranda. Gå til høyre og til rød merkepinne. Felt XII består av 3 skålgroper. To dype groper på toppen og en litt grunnere grop litt nedenfor øvrekanten mot øst. Alle gropene er ca. 4-5 cm store og de er ca. 6-7 cm fra hverandre. Steinen er omtrent 1 meter lang og har tre små skålgroper. Steinen er oversvømt deler av året, og er blankskuret. I motsetning til alle de andre ristningene på Solem vender ikke dennes ristningsflate mot vannet, men ligger heller omtrent vinklerett i forhold til stranda. SOLEM XIII: Felt XIII er en kvartsittblokk med 1 fotsåle. Ristningen består av en fotsålefigur uten lindre linjer. Den framstår som en lys, grunn fure i den røde granitten. SOLEM XIV: Ligger 157 moh. Felt XIV er en kvartsittblokk med rester av 2 sannsynlige fotsåler, som nå fremstår nærmest som ringer. Ristningene består av to små uvisse ringfigurer, som tegner seg som lyse furer i den rødlige granitten. Den ene figuren er på det nærmeste sirkelforma, og har ei lita, muligens naturlig, grop i midten. Den andre har form som en lukket hestesko.

Beskrivelse fra lokalitet:
Solem IX. Steinblokk med 2 parstilte fotsåler 27 cm lange med 2 tverrfurer. Figurene er rimelig synlige bl.a. fordi de tidligere har vært malt med hvit farge. Ristningene er meislet inn på en loddrett flate på steinen omtrent 90 x 70 cm. Overflaten er sterkt forvitret og figurene er noe skadd. Furene er grunne, men tydelige (Sognnes 1994).
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Ristningssteinen har en loddrett flate på omtrent 90 x 70 cm. Overflaten er sterkt forvitret og figurene er noe skadd. Furene er grunne, men tydelige. Det er registrert to parstilte fotsåler med to tverrfurer. Begge furene er 27 cm lange. Figurene er rimelig synlige bl.a. fordi de tidligere har vært malt med hvit farge ( Sognnes 1994 innberetning).

Beskrivelse fra lokalitet:
Bardal III ("Lamtrøa") er et lite ristningsfelt bestående av seks dyrefigurer, hvorav tre er ufullstendige bevart. Dyrefiugrene er abstrakte, og det er vanskelig å fastslå hvilken art det er snakk om (muligens elgfigurer? (Bergkunstkatalogen)). på berget, like over der hvor ristningene er, er det satt opp et gjerde med jernstolper borret ned i berget. Uvisst når dette er skjedd. Ingen av figurene er direkte skadet, men gjerdet går like over ristningsfeltet. Nordvest for ristningsfeltet er det tett vegetasjon. På sørøst-siden faller berget nedover ca 6-7 m ned mot et bekkefar.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Bardal III er et lite ristningsfelt bestående av seks dyrefigurer, hvorav tre er ufullstendige bevart. Dyrefigurene er abstrakte, og det er vanskelig å fastslå hvilken art det er snakk om (muligens elgfigurer). på berget, like over der hvor ristningene er, er det satt opp et gjerde med jernstolper borret ned i berget. Uvisst når dette er skjedd. Ingen av figurene er direkte skadet, men gjerdet går like over ristningsfeltet. Nordvest for ristningsfeltet er det tett vegetasjon. På sørøst-siden faller berget nedover ca 6-7 m ned mot et bekkefar. Koordinater:Y: 33085 X: 673710, Høyde over havet: 56 m.