Lokaliteten dekker et areal på ca 55.000 m2. I strandsonen rundt neset ble det observert flere løsfunn og store mengder med skjørbrent stein. I strandsonen/erosjonssonen ble det registrert flere strukturer med skjørbrent stein (kokegroper). Avslag og redskapsfunn av flint, kvarts, kvartsitt, jaspis og bergkrystall ble påvist i prøvestikkene på land. Funnmengden i prøvestikkene varierte fra enkeltfunn av skjørbrent stein til kulturlag med over 100 avslag, mengder skjørbrent stein og beinfunn. Lokalitet id 40859 (vest for 129155) er avskrevet i sin helhet. Samlingene av stein og skjørbrenst sten lå oppå sand, som igjen lå oppå myr. Sanda må være tilført etter at myra var erodert bort. Prøveundersøkt av KHM 2016 og 2017.

Lokaliteten består av 17 strukturer med skjørbrent stein (kokegroper) som ligger på stranden innenfor et utvasket/erodert område.

I strandsonen ligger et 30 meter bredt belte med utvasket torvmark. I dette partiet ble det påvist flere løsfunn og registrert 26 strukturer/samlinger med skjørbrent stein. I det midtre partiet ble det observert strukturer som var skadet etter anleggsarbeid (brygge). Langs stranden ligger store områder med metertykk torv, men i nord og sør ligger mindre rygger/holmer hvor det ble påvist funn og skjørbrent stein. Mellom funnområdene var det få egnede plasser for nye prøvestikk innenfor samme høydenivå, men på en tørr brink, liggende på kanten til myren gav positive prøvestikk. Til sammen dekker lokaliteten et område på 18.000 m2. Inkludert i beregningen ligger et 5500 m2 stort myrlendt område som det ikke var anledning til å undersøke nærmere. Øvrige funn gjør det sannsynlig at funn også påtreffes i dette partiet. I prøvestikkene ble det påvist skjørbrent stein, samt steinmateriale av flint, kvarts, kvartsitt og jaspis. Prøveundersøkt av KHM 2016.

Det ble påvist skjørbrent stein i strandkanten rundt neset og i prøvestikkene langs kanten av forhøyningen, mens positive prøvestikk med avslag og skjørbrent stein konsentrerer seg til det øvre/midtre partiet. I prøvestikkene ble det påvist avslagsfunn av flint, kvarts, kvartsitt og jaspis.

Det ble kun påvist funn i et prøvestikk. I prøvestikket ble det påvist tilsammen 2 avslagsfunn av flint og kvartsitt. Øvrige prøvestikk i området var negative og viste spor etter senere tids inngrep. Samlet fremstår området som meget forstyrret hvorpå aktivitetsområdets bevarte omfang er begrenset.

Like inntil tydelig sti, som går fra Brennsetra, Vover mot Bærbekken (kommer fra nedre Storåstjern) og forbi "Prestesteinen", alle S for stien: 5 blæstergroper. Alle klart markerte og tydelige i terrenget. Alle med flat bunn og voll. 1. Ligger like inntil stien i S. 2. Ligger kant i kant V for 1 og kant i kant med stien. 3. Ligger kant i kant og S for 1. 4. Ligger kant i kant og SV for 3. 5. Ligger 7m S for 4. Alle gropene er bevokst med einer og bjørk på vollen, mose, gras i gropa og på kantene. Gropenes mål: D 5m, dybde 0,67-1,1m. Vollenes h gjennomsnittlig 0,4m, br 1-1,5m. I terrenget rundt på begge sider av stien, er det slagghauger. En av dem, i stien 5m Ø for 1.

Rundhaug bestående av rullestein og sand. Plyndringshull, masse fjernet i øst. kvadratisk oppmurt innvendig, ca 8x8 meter i diameter, 1 - 1,5 meter høy

I dypeste dalen mellom fjellene Håneskletten og Grønhø, ca 150-200m vest for foten av Geitryggen ligger 2 gravrøyser som ligger med en avstand av 45m fra hverandre i retningen øst-vest. De ligger i hellinga av mose-rya nedover mot Kakelldalen, på sydsida av seterveien og på sydbrinken av en liten bekkedal som går omlag parallelt med veien. Avstand fra bekken til røysene er bare 15-20m. Mye tyder på at røysene har forbindelse med gammel veilei som har fulgt nåværende setervei mot Nilsgardsetra i Kakelldalen. Veien kommer opp fra Røstangrenda (like ved Rondeslottet) i Folldal går opp mellom fjellene her, Håneskletten og Grønhø, fører videre nedover mot Kakelldalen, hvor den har gått nordog opp for setrene mot Einundalen og videre forbi Markbuliagjennom Rødalen til Stubsjøen og Kvikneskogen. Dette er den eldgamle veileia mellom Kvikne og Folldal.
Tillegg kontrollregistreringen 1999:
Den østlige gravrøysa er en rundrøys. Bygd av fra over hodestor, hodestor og noe mindre stein. Meget stor og dyp plyndringsgrop i midtpartiet, ca 1,60 m dyp. Mål; ca 9 x 10 m i diameter, ca 0,50 m høy.
Den vestlige gravrøysa er en oval røys med lang og smal grop i midtpartiet. Bygd av fra over hodestor til mindre stein. Muligens er gropa i midtpartiet et sekundært inngrep i forbindelse med skjerp. Mål; ca 10 m i diameter N-S, ca 6 m i diameter Ø-V, ca 0,50 m høy.