I hellingen, 8m NØ for gammel sti fra Asakskogen i retning Helleren, også på 117/1, og lagt over en senkning mellom flabergene. Rundrøys, klart markert, bygd av mellomstor rundkamp rundt en rombeformetflyttblokk, orientert NØ-SV, som ligger i dagen i midtpartiet, og hvis toppflate heller mot SV. Blokken som trolig hviler på et flaberg, har 1,25m l sider, og måler 2,2 x 1,9 x 1,1-1,2m. I røysens NV- og SV-ytterkant stikker berg i dagen. Røysen er urørt. Steinene for det meste mose- og lavgrodd. I ytterkant i SV enden einer. Mål: NØ-SV 7,6m, NV-SØ 6,6m, h inntil 1m. Midtblokken er godt synlig på flyfoto. For beliggenhet se også CP 053-5-2, utsnitt 1.

Heller. Omtrent 4 meter lang steinblokk med overheng mot sør. Areal innenfor dråpefallet er rundt 5 kvm, og største høyde 2 meter. Datering tatt fra kullaget ca 1 meter sør for hellerbunnen. T-4231 2070 ± 40 BP (AD 185 ± 175) Hassel.

Det ble foretatt en arkeologisk utgravning i 2005 og 2006 i forbindelse med veiutbygging. NB: Kun kulturminner i trasseen ble frigitt og fjernet. Utenfor traseen ligger det bevarte kultuminner. På feltet "Vollan" ble det avdekket boplasspor tilbake til yngre steinalder, deriblant et toskipet langhus fra senneolitikum samt andre gårdsrelaterte spor fra både sennolitikum/bronsealder og jernalder. De mest omfattend undersøkelsene ble utført på feltet "Sandesletta". Det ble her avdekket rester etter en gravhaug, som inneholdt to begravelser fra romertid (ca. 0-400 e.Kr.) og to graver fra folkevandringstid (ca. 400- 550 e.Kr.). Sentralt i haugen ble det funnet en kvinnegrav fra folkevandringstid med svært rikt gravgods. Sistnevnte grav ble gjenstand for stor oppmerksomhet, og bred pressedekning. På "Sandesletta" ble det i tillegg avdekket rester etter to hus fra yngre jernalder (ca. 550-1050 e.Kr.) og et boplassområde med rester av et hus i fra romertid. I området er det også registert rester av 3 båthus/ naust, hvor dateringene tyder på en brukstid gjennom perioden fra romertid til vikingtid. Undersøkelsens funn belyser i stor grad prosjektets sentrale problemstilling, knyttet til Sandes posisjon som sentralsted og knutepunkt for ferdsel på slutten av eldre jernalder og begynnelsen av ynge jernalder. ID 91238 er strøket fordi det var det samme som ID 132125.

Tre hellere. A: Har åpning mot vest, og et 10 cm brunt jordlag med trekullbiter. B: Ligger 50 meter NV for A, har overheng mot NV og trekullholdig jordsmonn fra 0 til 10-15 cm. C: Ligger ca 20 meter NØ for B. 10 meter lang steinblokk, 2 meter høy med overheng mot NØ. Dette er den nordligste av samtlige hellere på denne sletta. C14-prøve tatt ut av heller C. T-4232 410 ± 80 BP (AD 1465 ± 55) Bjørk.

Bosetnings- og/eller aktivitetsspor funnet i dyrka mark ved sjakting med gravemaskin. I to sjakter ble det tilsammen registrert 2 kokegroper, 6 mulige stolpehull, 7 udefinerbare nedgravninger, og 3 rester av kulturlag.

Rydningsrøysfeltet består av til sammen 35 røyser. De fleste er lave, kompakte røyser som synes dårlig i beitelandskapet, mens de noe mer høyereliggende er mer synlig uten mye tildekkende vegetasjon.

Kokegrop funnet ved sjakting med gravemaskin i dyrka mark. Tilnærmet sirkelrund, 137x127 cm i diameter. Massen er særdeles kullholdig og strukturen fremstår som svart. Noe stein og varmebehandlet stein i massen i plan. En liten del av den nordre delen av strukturen er høyere enn resten. Her ble det ikke gått så langt ned i strukturen med maskinen. Det ble gitt forenklet disp. for kokegropen og den er dokumentert og snittet i felt. Halve delen av strukturen er formgravd, og ved graving ble det tatt opp en liten haug med skjørbrent stein fra strukturen. Fra profilen i kokegropen er det tatt inn en kullprøve ¿ VP4. Denne vil bli sendt inn til datering.

En blanding mellom eldre og yngre rydningsrøyser innenfor et arbor. Har sannsynligvis sammenheng med id.nr:132130 Pga beiting, er røysene svært lette å se.

Sannsynligvis en sammenheng med id.nr:132130 & 132132. Røysene er tydelige pga beiting. En blanding mellom eldre og yngre type rydningsrøyser.

Aktivitetsområde funnet ved sjakting med gravemaskin i beiteområde. I sjakt 16 ble det funnet en kokegrop, en udefinerbar nedgravning, en røys og rester etter gammelt dyrkningslag. Det ble også gjort et løsfunn av en mikroflekke av flint i sjakt 16. I sjakt 17 ble det funnet rester etter samme dyrkningslag som ble registrert i sjakt 16. I tillegg til disse funnene ble det også funnet en rydningsrøys i området mellom sjakt 16 og 17.