1964: Rundhaug, klart markert, steinblandet, gressbevokst. Fordypning på toppen, tvm ca 2m, dybde 0,4m. Haugens d ca 11m, h 0,8m. På dette området lå det opprinnelig 5 hauger. 4 av disse ble fjernet ca 1930. Området ble gjennonskåret av en gammel driftsvei, 2 av de slettede haugene lå på dens N-side, 2 på S-siden. £ av haugene målte ca: D 11m, den fjerde mindre. Gravkamre med dekkheller var synlig i de tre største. Bare trekull ble funnet. Besett av konservator A. Bjørn, Universitetets Oldsaksamling, Oslo.
2022, oktober: Geometri endret ut fra lidar-data. Bør måles inn på nytt i felt.

Ridevegen var postveg 1793-1832 og fulgte en eldre rideveg (hôlveg).

Sti, noen steder hôlveg, i bruk som gjennomgangsveg til begynnelsen av 1900-tallet, lokalt i bruk for garden Undeland fram til 1960-åra. Undeland fikk aldri kjøreveg før enn i 1960-åra.

Holveg, i bruk til ca. 1835.

1964: Gravfelt, inkluderer 4 gravminner. Ca. 270 m NØ for husene på gården. Samling gravminner 90 m NNØ-SSV-retning. På en N-S-gående bergrygg: 1.Klart markert, jordblandet, rund røys, sterkt overvokst med lyng og lav. Einerbusk på toppen. Urørt. D 6m, h 0,3m. Lavere nede og på en grusavleiring, ca 45m NNØ for 1: 2. Klart markert, steinblandet, lyng- og gressbevokst rundhaug. Stor grop i midten, tvm 1,5m, dybde 0,5m. D 7m, h 0,7m. 15m Ø for 2: 3. Ditto rundhaug. Grop i midten av samme størrelse som foregående. D 10m, h 1,5m. Kant i kant og NØ for 3: 4. Ditto rundhaug. Grop i midten, tvm 1,5m, dybde 0,2m. I haugens NØ-kant er et gammelt sandtak som kanskje har tatt litt av haugen. D 9m, h 1-1,5m.
2021: Lokalitetsavgrensingen er endret mot NØ ut fra LIDAR-data. Haugene bør måles inn i felt.

Hôlveg, i bruk som postveg 1653-1796. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Holveg, brukt som postveg 1653-1796. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Rideveg og vinterveg, i bruk som presteveg mellom Kvinesdal og Hægebostad frå katolsk tid fram til 1760, merka opp att som ei strekning av Barnevandrarstien på 2000-talet. Ei vandresegn om eit prestefylgje som omkom, går om ca. denne vegen, men med hest og slede på snøføre om vinteren, så der er nokre avvik: For å letta på lasset, kasta presten av ein laks ved ein bautastein som heiter "Laksen" ved Svòmyra (ID 102949), presten sprette ifrå sleden og karmen ved ein varde som heiter "Sleden" eller "Karmen" (ID 109029), der heiter det "Hestvatn" av di hesten omkom der, klokkaren og hunden omkom ved ei steinblokk ved Grotjødn, der det er reist ein varde og ein liten stein som liknar eit hundehovud, som heiter "Deiknen og hunden" (ID 109030), presten omkom i Prestliskaret ved ein steinkross som heiter "Presten" (ID 103477), og prestefrua omkom ved ein varde i nordsida av Prestliskaret som heiter "Fruå" (ID 103476). Det er typisk for denne typen vandresegn at presten omkom på det høgaste punktet, og at ein av dei andre i fylgjet rakk noko lenger. Jf. liknande segn om Prestvorheiè i Åseral.

Hôlveg i oppstigninga fra Høgeveld, i bruk som postveg 1653-1771. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Tidl. rideveg, drifteveg og turistløype, i bruk til 1965..