Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte en eldre rideveg (hôlveg),
Ghattas Sayej (AFK), og AT Skog befarte område 6.febraur 2025. Det viste seg at en stor del av denne veien er allerede ødelagt og oppgradert på 1970-tallet og på 1090-tallet av Agder Energi i forbindelse med oppgradering av høyspent mastene som strekker seg over veien. Veien ble derfor delt i to, den første del (vest) ikke fredet (ID 328057), men den andre del (øst) er fremdeles fredet (ID 132677). Den opprinnelige oppmålingen ligger som vedlegg.

Hôlveg, brukt som postveg-rideveg 1653-1796. Den fulgte sikkert en rideveg som var eldre.

På en bergknaus på en åkerholme: 1. Utgravd haug eller hauger. Tydelig i terrenget fra V. Markert bare i S-NV. Består av jord og små rundkamp. Toppet og avrundet profil sett fra V. Bevokst med noen lønn- og bjørketrær. Gress. Mål: N-S 14m, br 8m, h 2m fra V. 3m V for 1: 2. Rundhaug? Utydelig i terrenget og uklart markert pga tett tornekratt. D 6m, h 0,5m. 25m VSV for 2: 3. Rest av rundhaug? Tydelig i terrenget fra N. Klart markert V-Ø. Består av jord og stein. Blokk på toppen i NV. Mulig utgravd og fjernet i S. Steinblokker sees i S-delen. Bevokst med to lønn, overgrodd med løvkratt, gress. Mål: ØNØ-VSV 10m, NNV-SSØ 8m, h 1,4m. 25m N for 3: 4. Oval haug, orientert Ø-V. Tydelig i terreget. Klart markert. Består av jord og stein. Ligger på en bergkolle. Tett løvkratt, gress. L 12m, br 7m, h 1m.

Hôlveg, i bruk til 1830-åra.

Samlingen består av 2 rundhauger og 2 langhauger som ligger kant i kant. Lengst i N: 1. Rundhaug. Klart markert. Toppet. Midtpartiet utgravet, d 2-3m, dybde 1,5m. I N gjennomgående sjakt, br 1m, dybde 0,5m. Rundthaugen går en 0,5m br fotgrøft. Haugen er bevokst med furu, løvkratt, einstape og lyng. D 10m, h 1,5-1,8m. Kant i kant og Ø for 1: 2. Langhaug, orientert NV-SØ. Klart markert. En 0,5m bred fotgrøft går rundt haugen. Midtpartiet utgravet N-S 3m, Ø-V 1-2m, dybde0,5m. Her en bruddstein i dagen. Også et par små søkk i S. Bevokst med gran, lyng og einstape. L 11m, br 6m, h 1m. Kant i kant og S for 1, og kant i kant og SV for 2: 3. Rundhaug. Klart markert. Midtpartiet utgravet N-S 2,5m, Ø-V 1m, dybde 0,4m. Overflaten er ujevn pga de store bartrærne som vokser på haugen. Noe lyng. D 10m, h 1,2m. Kant i kant og S for 3: 4. Langhaug, orientert N-S. Klart markert. Markert med en 0,5-1m br fotgrøft. Krater i midten, d 2,5m, dybde 0,7m. Mindre grop i N. Overflaten er noe ujevn pga store bartrær som vokser her. Noe lyng. L 13m, br 6m, h 1-1,3m. Haugene er påvist av Hans Paus Jore.

Hôlveg, i bruk til 1871.

Rundhaug. Klart markert. Midtpartiet utgravet Ø-V 3m, N-S 1m, dybde 0,5-1m. Tett bevokst med kratt og gran, samt einstape, slik at den er svært vanskelig å se i terrenget. D 8m, h 1-1,5m. Påvist av Hans Paus Jore, som mener å huske at det skulle være flere hauger i nærheten. Pga den kraftige vegetasjonen kunne vi ikke finne mer enn denne ene. 1997: Det ble registrert 4 gravhauger, 1 langhaug og 3 rundhauger.

Rideveg, i bruk fram til 1848.

På en fjellrabbe: Rundhaug, uklart markert. Enkelte stein i dagen. Grunt søkk i toppen, d 3m. I selve søkket kommer en del stein til syne. D 10m, h 1m. 20m SSØ for haugen er en fossil av en fisk. Den fortelles om på gården. 45m SSØ for haugen er en annen liten forhøyning. Dette kan muligens også være en haug.

Langhaug, orientert N-S. Klart markert. Bygd av sand og jord. I NØ-kanten et mindre søkk, et NØ-SV-gående dyretråkk deler haugen i to litt S for midten. Haugen er ellers noe omrotet i S. En rundkamp inntil haugen i SØ. Lynggrodd, furu i S. L ca 9m, br ca 4m, h 0,5-1m. Påvist av Arne Hansen Holte, Holte, 4500 Mandal.