Rideveg, i bruk som presteveg frå katolsk tid til 1760, i allmenn bruk til 1950-åra og noko i bruk til 1993, merka som turløype. Han kryssar kommunebytet ved Torshedder (Stivleknutheddaren), går framom Kjeddingkjepten (eit varp), går nedfor ei kleiv til ei løeslåtte som heitte "Hòve a Lars", går vidare om ei løeslåtte som heitte Tyskland (mellom Rumpetjødn og Heiestøl) og kjem ned til nydyrkingsfeltet Bø like før Årli. Vegen ber preg av ein hôlveg og blir au kalla Nordmannsvegen. Ein nordmann var ein som kom frå vest (det var på Vestlandet dei opphavlege nordmennene budde); dette smitta over på omtalen av himmelretninga så at dei omtalte alt frå sant vest til sant nord som "nord".

I spredt furuskog på svaberg, i kanten av platået: Røys, uklart markert. Utrast i SV-kant, utrotet i toppen. Noen små busker vokser i Ø-kant. L NV-SØ 6m, br NØ-SV (utrast i SV) 4m, h 0,5m. Påvist av Torgeir Strand, Gjerpen.

1964: 1. Bautastein, en gneishelle, står på et område der matjorden er fjernet og det er fare for at den blir fjernet ved utvidelse av sandtaket. Bautasteinen står med den bredeste siden vendt N-S og smaleste Ø-V. Mål: H 2m, br ved roten 0,9m, ved toppen 0,5m, tykkelse 0,10m. Ca 20m SØ for 1 og på S-siden av Ø-V-gående vei over grustaket: 2. Bautastein. Ble ikke gjenfunnet. Synes å være gått i grustaket. Den hadde tidligere ligget under en haug med matjord, men var ved besøket i juli gravd frem av formann Gunnar Johnsen som hadde oppsyn med sandtaket. Denne bautaen er som nr 1 en gneishelle og har ifølge ØO raget 1m over bakken og stått på en liten forhøyning som var helt borte. Den helte med bredsiden N-over. Opprinnelig har den vel som nr 1 stått med bredsidene N-S-orientert. Steinen kan være noe forskjøvet ved buldozerarbeid, men trolig ikke mye. Johnsen hadde fjernet såpass mye jordmasse så målene var: H 1,4m, br ca 0,8m, tykkelse 0,10m. Jordmassene på steinens sørside ble gravet (se under funnref.) og bautasteiens totale lengde ble målt til 1,85 m. Den smalner mot bunnen, der den er 0,45 m bred. Steinen ble, ved hjelp av Saugbtuksforeningens kranbiler, flyttet til side og plassert 15 m øst for bauta 1, på samme side som veien (se under "historikk") gjennom grustaket. 1981: Ved befaring viste det seg at en av bautasteinene (nr.1) hadde rast ut i grustaket og lå ned mot bunnen delvis dekket av sandmasser. Det er ingen tvil om at Saugbruksforeningens uttak av grus på Veden har forårsaket dette. Den andre bautasteinen (nr. 2) står ca. 4 m fra sandkanten og står i fare for å rase ut. Planer om at området ville være sted for videre sanduttak ble kjent. 1982: Befaring i området viste at den utraste bautsteinen (nr.2) ytterligere tildekket av løsmasser. Den lå ca. 10 m nede i skråningen og bare en flatside var synlig. Vurderingen var da at steinene bør dras opp fra bunnen og plasseres et annet sted. 1983: Notat i topografisk arkiv (uten navn) viser til en befaring i området 28.06.1983. Det ble da konstantert at den utraste bautasteinen hadde blitt transportert opp til toppen av sandtaket og reist der, noe bortenfor den andre steinen (nr.1).

Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte sannsynligvis en eldre rideveg.

På en åkerholme: Rundhaug. Markering bare i S. Består av jord og stein. En lysløype krysser V-delen i retning N-S. I N går haugen i ett med kollen den ligger på. Ø-delen er trolig urørt, her sees en del mellomstor bruddstein. Toppen synes planert. Bevokst med rognebusker langs kanten. Ellers prydbusker og gress. D 10m, h fra Ø 1m, ellers 0,5m.

De første 120 meter av vegen fra Rosfjord side er ødelagt av traktoraktiviteter med KVS skolelelver i siste årene. Resten av vegen er godt bevart.
Ghattas Sayej var på befaring sammen med Læreren og elevene fra KVS skole den 8. oktober 2013 og forklarte verneverdi av veien.

På S-del av kollens topplatå før dette faller bratt av mot N: Rundhaug. Noe uklart markert, gressbevokst. Krater i midten, d 2m, dybde 0,5m. En del eik vokser rundt haugen. D 9m, h 0,5-1m.

Rundhaug, klart markert. Har tidligere vært høyere. Før var det spor etter graving i toppen. Dette er nå bortpløyd. D 25-26m, h 2m. Haugen er pga pløyning noe lenger Ø-V, opprinnelig var den helt rund.

1. Rundhaug, forholdsvis klart markert. Enkelte stein i dagen. Et krater i toppen, d 2m, dybde 0,75m. En del stein stikker opp langs kraterets kanter. Enkelte løvtrær. Gressbevokst. D 13m, h i NØ 0,5m, i SV 2,5m. 30m NNV for 1: 2. Rundhaug, relativt dårlig markert. Enkelte stein i dagen. Haugen er utrotet i toppen, og noe avflatet. Det vokser gran og løvtrær på haugen. D 11m, h 1,5m. Ifølge L. Bjerkvågs innberetning 1951 skal det være 3 hauger. Den ene viser seg å være en hustuft, se 427.110 X02.

1964: Delvis mosegrodd avlang (muligens opprinnelig rund) røys, hovedsakelig bygd av rundkamp. Røysa er forholdsvis klart markert, unntatt i Ø, der steinene er dradd utover. Steinstørrelse gjennomgående 0,3x0,2m. I midten er det en dyp grop, hvor muligens rest av NØ-SV-orientert gravkammer, mål: 1x1m. Dette består av 3 kantstilte bruddstein. Røysas mål: L NV-SØ 12m, br 5m, h ca 1m. Ca. 5m SØ for røysa: En markert sti, oldtidsvei, går langs høyderyggen i NV-SØretning.
1977: Røysa hadde en dm på ca. 9 m og en høyde på ca. 1 m. Den var tilnærmet sirkelrund i form og syntes opprinnelig å ha hatt en jevnt hvelvet overflate. Nå var overflaten omrotet med et krater i NØ-enden, utkastet stein lå spredt. I SØ kunne sees et stykke av fotkjeden. Denne ble renset fram i et lite område. Fotkjeden var bygget av blokker som var orientert med langsidene langs røysa periferi. Nærmere undersøkelser ble ikke foretatt. Krateret i sentrum ble deretter kastet igejn og overflaten utfylt slik at den fikk en jevnt hvelvet form.
2019: Sirkulær gravrøys, klart markert. Diameter: 8 m. Høyde: 0,8 cm. Lokalisert på en høyde med god utsikt i retning Ø. Gravrøysa er preget av endel forstyrrelser, særlig i forbindelse med lekeplassen i N og NØ. Det har blitt laget en liten sirkel av hodestore steiner som er tatt fra graven, benyttet til bål ca. 0,3 m Ø fra gravrøysa. Steinene ble nå lagt tilbake i røysa, og bålrestene/vedkubber/kullbiter ble flyttet utenfor sikringssonen. Det finnes naturligvis kullrester fra bålet like Ø for røysa. Vegetasjonen består av barskog i V og S. Lekeplass i N og Ø. Underlaget er dekket av berg, og skrinn jordsmonn. Gravrøysen fikk ny geometri, da forrige kun var punktmarkert. ID 13286 hadde i tillegg 2 stk enkeltminner; gravrøys og veg. Sistnevnte har ingen geometri og kartfesting. Enkeltminnene ble slettet, slik at kulturminnet kun består av gravrøysa.