Revefelle, lem. Selve lemmen består av en ramme med to lekter den ene veien og to lekter på tvers. Fellen ligger på en stein og holdes dermed vekk fra vegetasjon og fuktighet.

Ridevegen (hôlvegen) er sannsynligvis eldgammel og blei tatt i bruk som postveg 1653-1796..

Offentlig rideveg, sannsynligvis fra førreformatorisk tid, i bruk som hovedpostrute Oslo - Stavanger 1653-1802.

1964: Røys, opprinnelig rund? Består av bruddstein av litt uregelmessig form og størrelse,; steinenes gjennomsnittelige mål: 20-30cm x 10-15cm. Røysa har en svak Ø-V-gående forsenkning i midten, og steinene er noe rotet utover, men den er likevel klart markert. Antydning til muret kant i V, h ca 0,4m. Mot S ligger den opp til en bergknatt. Bevokst på N-sida av en furu og en gran, forholdsvis små; på S-siden av en litt større furu. Utstrekning Ø-V 11m, N-S 7m, h i N 1,8m (høyeste punkt), h i S 0,3m.
2023: Gravrøys. Tydelig markert, klar avgrenset. Diameter: 11 meter. Høyde: 1,8 meter. Det går en mindre sti, orientert V/Ø-retning, like N for røysa. Oppbygd av bruddstein. Meget mosegrodd, og det er en del barnåler på røysa. Det vokser også noen få høye bartrær mellom steinene. Røysa er lokalisert på en terrasse, og det går bratt ned i retning V og S. I N-lige del går det jevnt opp ca. 8 høydemeter, og her ligger det en annen gravrøys.

Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte en eldre rideveg (hôlveg).

I et prövestikk ble funnet en del skjörbrent stein. De skjörbrente steinene synes ha en utbredelse på vel 2 x 2 m, men der er ikke noe tett dekke av dem. En del kan også sees gjennom torvlaget. Det ble ikke funnet avslag, men da jorden er mörk, kan det forekomme trekullpartikler.

Kollen faller bratt av mot SØ, S, V og NV. Mot N-Ø er hellingenslakere, og her er området befestet med tre murstumper. Fra svaberget NV på kollen og mot Ø ligger mye løs stein i 4m's lengde.Videre mot Ø, men 1,5m lavere i terrenget, rester av utrast steinmur, l 5m, st br 3m, st h 0,5m. Denne muren ender i et stup 5m høyt. På en strategisk knaus ligger plassert en stor rullestein. Kollens Ø-side fortsetter mot S i et bratt, men ikke ubestigelig terreng. Det ligger her en lav steinansamling i retning NNV-SSØ,l 8m, br 1,5m, h 0,3m. På to små avsatser 2m under denne murresten ligger en del løs stein. Videre mot S et 4m langt område uten stein, enda det her ikke er spesielt bratt. Videre svinger muren mot SSØ i l 6m, hvorav 2m stenger for en hylle som leder inn i borgområdet. Denne murresten er sterkt utrast, og har h 0,5m. Muren svinger så mer S-lig, men er utrast og ligger spredt nedover på avsatsene. Her er terrenget brattere, men det finnes noen spredte steinansamlinger oppe på kanten. På SØ-enden av kollen blir muren igjen tydelig, først i et par m's lengde på en avsats h 0,6m. Noe lavere i terrenget fortsetter muren mot SSØ, l 14m, br 2-3m, delvis utrast, h 0,1-0,6m. På en avsats 2m lavere fortsetter muren i l 6m, ikke særlig bred, h 0,3m. Muren ender i et stup, h 30m. I NNV-del av kollen, på en hylle nær svaberget ligger en ansamling løs stein. Det finnesikke vann på kollen, som er bevokst med spredte furuer. Alle murrester er sterkt bevokst med mose. Trig pkt 8m S for N-ligste murrest. Se skisse. Det indre borgområdet er sterkt kupert, bortsett fra en liten slette i NØ-re del av området, l N-S 18m, br 5m. S-del av borgområdet ligger på 264/2, N-del på 264/8.

Ridevegen var postveg 1653-1796, men fulgte sikkert en eldre rideveg.

Hôlveg, i bruk til 1830-åra.