1 Dyregrav

Ligger på et platå op mot Høyåaheia i øst, mot vest avgrenses den av en liten fjellknaus. I nord faller landskapet bratt ned mot Tromøyesund. I sør var det en bukt i yngre steinalder. Det ble funnet 1 flintstykke, tapt.

2 (?) dyregraver/ 1 bågåstø

3 kullgroper funnet på innmarksområdene ved Huseby

Ålmannevegen Haukeligrend ¿ Fjellheim (6 km) ¿Slepa starter ved gården Utgard i Haukeligrend, den går opp Hovsdalen, til Sylvroi og videre til Rafdalsmoen. Herfra går den videre til Fjellheim og Botn skysstasjon. Slepa er synlig som en enkel sti.¿
Merk: Lokaliteten er oppdatert etter befaring og innmåling av delstrekning 10.10.2014 ved Telemark fylkeskommune. Se enkeltminner for ytterligere beskrivelse. Ålmannvegen er en del av de gamle såkalte Nordmannslepene. Dette var ferdselsårer for folk og fe med røtter tilbake i førreformatorisk tid. Nordmannslepene var, og fremstår i dag der de ennå er bevart, som smale tråkk og stier. Disse stiene går gjerne i flere parallelle løp på deler av strekningene. Ettersom det også i dag ferdes både turfolk og husdyr på fjellbeite i området er det vanskelig å avgjøre med sikkerhet hva som skal tolkes å være videre bruk av Ålmannvegen og hva som er helt nye stier og tråkk. Blant annet av denne grunn er Ålmannvegen i stor grad unøyaktig kartfestet. Disse ferdselsårene er til dels lite konkretisert slik de per i dag er registrert i Askeladden.

Beskrevet av Eidsten og Roland 05.08.99 Bispeveien Tveit ¿ Skykkjedalen ¿Slepa snor seg i sikk-sakk opp den bratte lia fra Tveit og fortsetter inn i Skykkjedalen. Herfra skal den ha gått videre gjennom Isdalen, til Sysenvatnet (neddemt), gjennom Kjeldedalen og ned til Halne. Opp lia fra Tveit er slepa veldig tilgrodd. Det burde vært rydda. Den er synlig som en sti, 40 cm bred, varierende dybde. Store partier av slepa består av trappetrinn, og spesielt mellom de to store bekkene. Enkelte steder er dette store heller, mens andre steder er det naturstein. I de bratteste partiene er den også oppbygd med 1 m høy mur i vidden.¿

Beskrevet av Roland, Iversen og Eidsten 06.08.97 Ustetind ¿ Tuftebrui ¿Gikk opp NV-SØ gående traktorvei som var stengt med bom. Traktorveien lå ca. 4 km før Tuva turisthytte. Ca. 500 m Ø for Ustetind kom vi inn på turveien til Tuftebrui. Denne veien var merket både med T og N. Denne stien var godt vardet/ merket og lett å følge. Stort sett et bredt tråkk som var 5-10 cm dypt. Etter ca 1 km kom en varderekke inn på stien fra V/ NV. Denne besto av ca. 10 varder, og vi fulgte denne til vi så ned mot Ustaoset. Spor etter overgrodde tråkk enkelte steder, ellers totalt usynlig hadde det ikke vært for vardene. Lengde ca. 500 m? Fulgte deretter turstien videre mot Tuftebrui. Fra 1300 m koten ble stien mer nedtråkket og fulgte stort sett ett tråkk som var 30-40 cm bredt og 5-20 cm dypt. Meget bratte og smale partier langs enkelte steder av løypa.¿

Fornminne: Steinalderboplass. I gulbrun sand tett oppunder åkerholmen ble det funnet et flintstykke i åker.

Strekningen Mæland - Litlos. Beskrevet av Iversen, Eidsten og Roland 26-27.08.97 Hærevarden ¿ Tyssevassbu: ¿Slepa er delvis synlig som sti, ca 30 m bred og 2-5 cm dyp. Jordsmonnet er så tynt at det er bare løsmasser i grunnen. To steder var det imidlertid flere far.¿ Tyssevassbu ¿ Bykset: ¿Slepa er delvis synlig som sti, ca 30 cm bred og 2-5 cm dyp, men det er for det meste bare stein i grunnen slik at det vanskelig kan dannes tråkk. En må over mange snøfonner.¿ Bykset ¿ Litlos: ¿Etter Bykset kommer slepa inn i et område som er grønnere og har mer jordsmonn enn tidligere, noe som også betyr at stien blir mer synlig. Den er 30 cm bred, og noen steder så mye som 25 cm dyp, men som regel 5-10 cm. Noen få steder har den flere far, bla S for Børvehallet og på vestsiden av Nonskardvann.¿