Skålgropfelt.
1957: 4 skålgroper beliggende i nordenden av berget ved Nøklebygårdene, 3 m sør for et bortsprengt fjellparti og et par meter over veien.
1995: 4 sikre og 1 usikkert skålgrop. Diameter 6-7 cm. Dybde 9-20 mm. Gropene er plassert på fjellets N utløper nær gammel bruddflate. Mulig flere groper.
2017: 4-5 skålgroper hugget på N-enden av et stort fjellparti ut mot veien i et boligstrøk. Ristningsflata er svakt N-vendt og ligger nedenfor brattere, N-vendte skråflater opp mot bolighus i S. Bergflata krysses av flere ØSØ-VNV gående bergsprekker. Ut mot veien ender berget i en loddrett bruddflate, ca. 1 meter høy.
Skålgropene begynner 78 cm SSV for bruddkanten og strekker seg 75 cm N-S og 60 cm Ø-V. Den mulige skålgropa er ødelagt av et moderne borehull. De sikre gropene har diameter 4,5-6 cm og dybde 0,3-1 cm.

Beskrevet av Eidsten og Roland 28.07.99 Kalhovd ¿ Gjøysdal: ¿Denne slepa kom vestfra og gikk over vadestedet ved Gravøyen. Nå er dette oppdemt og det er bro her. Den første del av slepa, fra Kalhovd og ned til Lønntjønnan, er mye i bruk i forbindelse med rideturer, og bærer selvfølgelig preg av dette. Langs denne strekningen er det også tydelige overgrodde tråkk etter eldre tiders bruk. Fra Lønntjønnan følger slepa SØ og ned til Store Vålåsjå hvor det er djupe spor, og flere parallelle tråkk. Slepa går videre til den gamle prestegardssætra Barbu, hvor det er en tydelig, nedtråkket sti. Gjennom Gjerdalen passerer den gjennom gammelt sæterområde. Her er den stedvis mer gjengrodd. I den bratte skråninga før Ålykkja ligger det to varp.¿

Strekningen Sørtjønnviken - Angelburoi.

Strekningen Angelburoi - Holvik/Møsvatnet

Strekningen Sørtjønnviken - Merakklega

Spor fra bosetning- eller aktivitetsområde. Det ble tatt 18 prøvestikk, hvorpå 17 inneholdt flint og kvarts/bergkrystall. I 7 prøvestikk er funnene gjort i matjord, i 2 er de gjort i grus. 7 prøvestikk hadde et lag av kull som funnene ble gjort i tilknytning til. Dette laget var tykkest, ca. 10 cm, i prøvestikkene Ø på lokaliteten, og ble tynnere lengre V , S og N på platået.

Beskrevet av Iversen og Roland 05.08.98 Strekningen Fågerlie ¿ Heimste Hadlaskard ¿Fra Fågerlie går slepa opp like bak den nordligste av de 3 hyttene på N-siden av elva. På toppen av denne skråningen står det en varde. Slepa er tydelig nedtråkka og overgrodd. Den fortsetter langs 1100 m koten, og stedvis er det 2 dype far. Ved det lille tjernet er det mange far i 10 m bredde. Den følger en tørr rygg før den dreier brått mot S før Gorrtjernet. Slepa er veldig overgrodd, men det er mulig å finne den. Det er satt opp små varder langs stien. Den passerer gjennom vollen på Gorrtjønnlægret, og fortsetter på flata like bak i foten av Skinfjell. Her er stien tydelig. Når en skal over Kongsbergvadet er det viktig å gå så langt som ura tillater det. På andre siden av elva fant vi ingen sti, men det var flatt terreng og lett å ta seg opp til Heimste Hadlaskard.¿

Beskrivelse fra lokalitet:
Strukturene består av 3 kokegroper, en kull - holdig grøft, og 32 ganske rufsete strukturer som alle er tolket som stolpehull. Funn av 3 flintavslag, hvorpå to har vært utsatt for varme.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Kokegrop aust i området, treng ikkje vere representativ for hovedtyngda av strukturar vestanfor. Dateringsprøve T -18941.

Beskrivelse fra lokalitet:
På et litt flatere parti i hellingen på 3/6, mellom 6 og 11 meter over havet, ligger et kullholdig lag, tolket som et fossilt dyrkingslag. Laget er 12 cm. på det tykkeste, men er opp mot bergpartiet kun noen cm tykt. Avgrensingen er noe usikker i SV, S og SØ, men går ut over sjaktens bredde og lengde. Det er gjort ett funn av flint i sjakten ved avdekking. Dette er en vannrullet kjerne.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
T-18938