Bosetnings/ aktivitetsområde fra steinalderen beliggende på sørvestsiden av liten kolle i enden av ¿Breviksletta¿, ca 130 m vestnordvest for Brevikveien. Lokalitetene ligger på en liten sørvestvendt flate, og avgrenses av en lav bergrygg mot øst og nordøst. Mot sør og vest faller terrenget bratt ned mot ¿Breviksletta¿. Nordvest for boplassflaten ligger det flere mindre svaberg. Vegetasjonen på stedet består av åpen blandingsskog; undervegetasjonen av gress, lyng og einer. Funnområdet ligger ca 30 moh, og ut i fra høyden over havet nærliggende å datere boplassene til yngre steinalder; ca 4500 år før nåtid.Til sammen ble det tatt syv prøvestikk i tilknytning til lokaliteten, hvorav to positive og det ble funnet tre biter av flint. Funnstedet er godt avgrenset topografisk og måler anslagsvis 15 m øst-vest og ca 23 m nord-sør. Undergrunnen på stedet består gjennomgående av 10 cm torv over lysbrun sand iblandet noe grus og stein. Flintfunnene ble gjort ca 10 cm dypt i prøvestikkene.

Bosetnings/ aktivitetsområde fra steinalderen beliggende i enden av Bergabakken. Lokalitetene ligger i et nordvendt skar mellom to bergrygger på overgangen mellom utmark og bebygget område. Fra Bergabakken går det en sti over boplassområdet videre mot Fuglesang. Boplassflaten avgrenses av berg mot sørvest, vest, nordøst og øst. Deler av området ligger i tilknytning til gressplen og hundegård. Funnområdet ligger ca 45 moh, og ut i fra høyden over havet nærliggende å datere boplassene til slutten av eldre steinalder; ca 5500 år før nåtid. Til sammen ble det tatt 12 prøvestikk i tilknytning til lokaliteten, hvorav tre prøvestikk var positive. Det ble også funne flint i stien mot Fuglesang. Til sammen ble det funnet fem biter av flint og en flintknoll. Flere av flintbitene er tydelig vannrullet. Funnstedet er avgrenset topografisk og måler anslagsvis 30 m øst-vest og ca 50 m nord-sør. Området hvor funnene er gjort bærer preg av mye moderne aktivitet, og undergrunnen var tydelig omrotet med mye moderne søppel.

Jernutvinningsanlegg, trolig vikingtid-middelalder, beliggende vest for bekk ned mot Ner Teigatjønn. Jernvinnen har trolig to ovner. Ovnene sees som ujevnt sirkulære ansamlinger med større steiner i overflaten. Steinene går også ned i undergrunnen. Diameter på ovnene er noe vanskelig å anslå men er trolig opp mot 1,10-1,20 m. Foran og ved siden av ovnene er det godt synlige slagghauger. Slagg synlig i dagen i sør, finnes også slagg ned mot og i bekken. Slaggen har en rennende karakter. Tatt to DGPS-målepunkter for å få en N-S-lig avgrensning av anlegget. Utbredelse N-S er ca 18, m, mens utbredelse Ø-V grovt sett er rundt 10 m. Ovnene og slaggens karakter samt slagghaugens relativt begrensede størrelse tyder på at jernvinneanlegget er fra den mellomste perioden, dvs. vikingtid-middelalder. ID-nr. 12417 i arkeologisk rapport.

2 dyregraver.

9m Ø for gårdsveien: 1. Steinstreng, orientert Ø-V. Består av en enkelt rekke stein. Nesten helt overtorvet. Bare toppen av steinen er synlige. L 5m, br 0,4m. 26m SSØ for 1: 2. Rydningsrøys. Består av et 10-talls stein, hvorav 3-4 er jordfaste. Overtorvet av mose og gress. D 3,5m. 14m SSØ for 2: 3. Rydningsrøys. delvis overtorvet med gress og mose. 10-15 synlige stein, d 0,2-0,4m, h 0,3m. Røysas mål: NØ-SV 3,5m. 3m N for 1: 4. Rydningsrøys. Noe avtorvet. D 4m, h 0,3m. 25m NNØ for 4: 5. Rydningsrøys. Ligger i Ø-hellende terreng. Delvis overtorvet. Steinenes d 0,2-0,6m. Røysas mål: NØ-SV 4m, NV-SØ 2m.

Kleberbrot i ein liten knatt i myr, 50-100 m s for Klebergvatnet. Her er teke ut fleire gryter. Den største hola er som eit 100 liters kjerald.

Veien følger tørre partier i landskapet og fremstår som en jevn ca. 1,5 m bred veibane ryddet for stein som ligger langs begge kanter. Veien finnes avtegnet på et kart fra 1708 og mer deltaljert på de militære kart fra 1802-03, men antas å være betraktelig eldre enn dette. Allerede på et veiprosjekteringskart fra 1879 omtales veien som Gammel Ridevei. Ved studier av gamle kart har det vært mulig å følge rideveien på stort sett hele strekningen og stedvis er den meget godt bevart. Noen steder er den dessverre tatt i bruk som skogsbilvei, mens andre hendelser som dambruddet i Osfallet i 1916, da Osa tok et nytt løp, har skylt bort deler av veien.

Haugane er er sju slagghaugar med grop i toppen etter blåster. Dei er 8-16 m i tvm, 1-2 m høge, oftast avlange. Dei ligg på natrulege grushaugar. Råstoffet synest ikkje å ha vore myrmalm, men jarnhaldig og sers laus flisastein i nærleiken.

Blåster i Huldehaugen 50 m v for selet på Skoddesete. Haugen er meir hylle i bakken enn eigentleg haug. Slagg herfrå finst i Arnafjorden.

Beskrivelse fra lokalitet:
Gravrøys plassert på svaberg like nord/ ovanfor Gapandehamn. Røysa er lav med stein frå nevestore til gode mannsløft. Røysa er oval, med ei breidd på 4,5 m og lengde 6,5 m. Den er orientert aust - vest. Truleg utkasta stein.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Lita, lav oval gravrøys, 4,5 x 6,5 m. Plassert ca. 15 moh på eit svaberg på Munkeurtangen, Maurangsnes.