Bestående av tre gravroyser.

Feltet består av 5 gravhauger. Herav 3 rundhauger, restene av nok en rundhaug, samt en langhaug. Lengst N i feltet, i villahave, ligger rester etter en haug som ble utgravd i 1962, restene av haugen utgjør nå et blomsterbed. Mellom haug 3 og 4 fra N går Luksefjellveien i N-S-retning. Veien har her tatt med seg ca halvparten av haug nr 3. Midt i feltet (haug nr 4 fra N) ligger en særlig flott steinblandet rundhaug. Haugens oppmuring synes tydelig. Store rundkamp overalt i kantene. Antydning til fotkjede. Den synes urørt. D 15m, h 1,5-2m. Lengst i S ligger en langhaug med noen stein i dagen - sterkt utrotet i toppen. L NNV-SSØ 8m, br 5m, h 0,8m. Like N for den N-ligste utgravde haugen i feltet skulle det ifølge L. Bjerkvåg (UO top ark) ha ligget en steinblandet rundhaug. D 6m, h 0,3m. Denne er det ikke spor etter.

I NNØ-hellingen av høydedraget: Rundhaug, uklart markert. Tydelig i terrenget. Avflatet og noe vid. Haugen synes å bestå av jord og er urørt. Langs foten av haugen finnes grov rundkamp i ujevn avstand. Haugen er dekket av grastorv og bevokst med høye grantrær og 3 rettvokste, høye bjørketrær. D 10m, h 0,5-0,7m. Tidligere skal gården ha ligget på høydedraget SSV for haugen. Idag ingen spor etter bebyggelse. Haugen kan være tvilsom som fornminne.

Helleristningsfelt.
1933: Trolig kan flere figurer finnes under påførte masser i hagen og på gårdstunet.
Gruppe A er hugget på et berg på gårdstunet som heller 40 grader mot VSV. Feltet består av minst 36 figurer hvorav 2 sirkelfigurer, 7 skip eller rester av skip, 9-11 menneskefigurer, 8 skålgroper, 3-4 fotsåler og minst fire udefinerte figurer og linjer.
Gruppe B er hugget på en liten bergknaus med helling mot V, som ligger ca. 4 m S for våningshuset. Figurene omfatter 1 konturhugget mannsfigur med fallos, 1 skip og 2 skålgroper.
2020: To felt med ristninger i hage, store deler av ristningene er tildekket av påfylte masser og ligger skjult under gressplenen.
Gruppe A: Ristningsberget er helt tildekket av jord og gressplen. Eldre bilder og terrenget tyder på at bergflata ligger under gresset som skråner ned mot en gruslagt gårdsplass Ø for våningshuset. Feltet skal bestå av rundt 35 figurer.
Gruppe B: En menneskefigur, en skipsfigur og en skålgrop ble gjenfunnet på en liten bergknatt SSV for våningshuset. Ristningene er hugget på en ØSØ- og Ø-vendt flate som fortsetter inn under gressplenen. Torva ble dratt til side, men deler av menneskefiguren og ytterligere en skålgrop ligger skjult under jordmassene her.

Helleristningsfelt.
1964: Lokalitetene ble registrert sammen med ID71232, og figurgruppene er derfor kalt III og IV.
Gruppe III (tilsvarer A) består av 1 "solgud", 1 hjulfigur, 2 linjerester, 14 skipsfigurer, 4 skålgroper og 1 solhjul.
Gruppe IV (tilsvarer B): 3 skipsfigurer og liten, meget utydelig figur.
2020: To ristningsberg i et overgrodd parti i utkanten av hagen på Runestad, 26/7. Bergskjærene ligger på hver sin side av grusveien som fører inn til gårdstunet. Begge knausene begynner i velstelt gressplen mot N, men er ellers omgitt av mer viltvoksen engvegetasjon, trær og kratt.
Gruppe A: En menneskefigur, to sirkelfigurer, 15 skipsfigurer, tre skålgroper og enkelte udefinerte linjer på et NNØ-SSV orientert bergskjær på Ø-siden av veien. Ristningene er hugget på S-enden av berget, en bratt, SSV-vendt skråflate. På 1930-tallet ble det observert ytterligere en skålgrop nede på bergets SØ-re del, denne ble ikke gjenfunnet. Berget har en ru overflate og er preget av mange bergsprekker. Flere steder har berget sprukket opp så flak av overflaten har løsnet. Figurene er generelt utydelige i vanlig lys. Hoveddelen av ristningene er hugget tett samlet på V-re del av bergflata, med enkelte figurer lenger mot Ø. Feltets utstrekning er 4,5 meter i retning Ø-V.
Gruppe B: Tre skipsfigurer og en udefinert figur på en bratt, SSV-vendt skråflate S på et litt mindre, men ellers tilsvarende bergskjær som gruppe A. Knausen er orientert NNØ-SSV og ligger på V-siden av veien, 6-7 meter NV for gruppe A. Berget har en generelt ru, knudrete overflate, men med noe glattere berg på selve ristningsflata. Figurene er generelt utydelige, og har utstrekning 100 x 50 cm.

På berget på en forhøyning i åkeren: Rest av langhaug med mulig rest av steinring i SV-kant, består av middelstor rundkamp og jord i N-S beskåret av pløyning langs kanten. I midten en stor kampstein, 1 x 0,5 x 0,3m og nyere åkerstein på toppen. Bevokst med gress. N-S 8m, Ø-V 5m, h 0,6m.

På Ø-hellende svaberg i gårdshage: Helleristningsfelt bestående av minst 37 figurer hvorav minst 17 skålgroper. Lengst mot N 7 skipsfigurer. 5 av dem har mannskapsstreker. Den største har en dregglignende figur under kjølen. L 0,33-1,6m. Lenger S og lengst mot V: 1. Skipsfigur, l 0,95m med oppsvinget stevn med dyrehode. Mannskapsstreker med hoder. En av mannskapsstrekene ender i en sirkelfigur. Fra akterstavnen løper en strek ut i en sirkel som er overstreket. Fra akterstavnen løper en linjeframover under halvparten av skipet. Over skipsfig. en vinkelformet linje som ender i en skålgrop, l 0,20m. En av mannskapsfigurene i skipets forstevn løper ut i et par fotsålefigurer med kors i midten, l 0,23m, br 0,10m. Lenger Ø, en spirallinje, l 0,3m, et fig.fragment, l 0,16m og en dyrelignende figur, l 0,22m med 0,06m lange bein.Lenger Ø og lengst mot S er 4 skipsfigurer, alle med mannskapsstreker. Den lengst mot NV har en skålgrop i toppen på en mannskapsstrek. På skipet lengst Ø sees en mannsfigur med en strek i den ene av de utstrakte armene. Under det samme skipet sees en linje som ender i en sirkel under akterstevnen. Mannskapsstrekene i skipsfig. lengst i SV er uregelmessig utformet. Skipsfigurenes l 0,37-0,63m. Like V for skipsfigurene er et par fotsålefigurer, l 0,20m, br 0,09-0,10m. Like S for disse en mannsfigur med fallos, l 0,22m. Lengst i SØ en sirkel, d 0,12m. Minst 17 skålgroper er spredt over hele feltet. Det skal være flere figurer i feltet ifølge Marstrander, men disse kan ikke lokaliseres fordi svaberget til dels er overgrodd av mose og gras.

27.12.19: Gravfeltet ble kontrollregistrert 08.11.19 av arkeologer fra Telemark fylkeskommune. Gravfeltet er opprinnelig beskrevet som å ha bestått av 4 hauger. Lokaliteten ligger i et boligfelt, i en sving som fører til et lite grøntområde. Flaten er noe trekantet, avgrenset av tre stier som krysset i kantene. I sør er det en bergknaus. Grøntområdet er svakt hellende mot nord, avgrenset av berg i sør og av skogkledt ås i NV. Det fredede området var bevokst av trær, kratt og høyt gress. Det var ikke mulig å identifisere noen av haugene. Det var flere hauglignende partier i terrenget, men ingen som passet beskrivelsene fra den opprinnelige registreringen, og det var heller ingen overensstemmelse med gammel geometri. Holdepunktene som var gitt, våningshus, ryddet tomt, skogssti etc var ikke mulig å bruke som utgangspunkt da huset ikke er der lenger (nå en del av boligfeltet), den ryddete tomten er nå bebygget, og ifølge naboen som kom ut så er stiene ikke lenger der de pleide å være – det pleide å være en fjerde sti som gikk gjennom feltet og vi kunne ikke si hvilken sti som var brukt som referansepunkt. Vi så det derfor nødvendig å gå bort fra både beskrivelser og geometri, og prøve å finne haugene selv. Etter mye leting kom vi fram til at de ikke var synlige slik området så ut da vi var der. Det var mye løv som hadde falt fra trærne og det hadde også begynt å snø. Det var muligens en liten høyde som kunne passe med beskrivelsen på haug 3 ved den mest sørlige stien, men det var for uklart til å si noe sikkert. Det vil derfor være nødvendig å komme tilbake når det er bedre sikt.
Gammel beskrivelse:
43m N for våningshuset: 1. Rester av haug. Tydelig i terrenget, men uklart markert pga veibygging i N-V og Ø. I NØ ligger jord og røtter fra en ryddet tomt. I midten et krater med stein i bunnen, tvm 1,5m, dybde 0,6m. Haugen er bevokst med bjørk og gran. Nåværende mål: d 8m, h 1m. 13m V for 1: 2. Forhøyning. Uklart markert, uregelmessig. Bratt i V-kant, lavi SØ-Ø. Noe ujevn pga veibygging nær Ø-kant. Bevokst med bregner. D 7m, st h 1,1m. 14m VSV for 2: 3. Rundhaug. Uklart markert. Avskåret av Ø-V-gående skogssti i V-SØ. Haugen er tydelig i terrenget. Stein i kanten NØ-NV. Et uregelmessig søkk i midten, d 2m, dybde 0,6m. Bevokst med gras og lyng. D 6m, h 0,7m. 1m NØ for rødt uthus N for våningshuset: 4. Rester av rundhaug. Avflatet og utplanert, avskåret av vei iNØ. Fyllmasse på toppen. Kant av haugen er synlig like ved uthuset.35m NV for våningshuset, dekket av røtter og fyllmasse, en forhøyning, kanskje sektor av rundhaug? Bare S-kant synlig. D muligens 7m, h 0,6m. Benrester funnet i fyllmassen. Flere av J S Munch's hauger er totalt fjernet eller uidentifiserbare pga fyllmasser, røtter o l.

Klart markert mot N og O. Tydelig i terrenget. Kraftig overtorvet og gresskledd. Bevost med einer og bringebærkratt i S- og V-lig del. Ingen stein syner. Anlagt direkte på berg. Flere små nedgravninger i midtpartiet: 1 x 1 m, dybde 0,3 m. Virker svært avflatet. Store mengder stein er utkastet mot S og V, men trolig også over den bratte skråningen i N. I V og S er det muligens påfort en del rydningsstein i senere tid. Antatte mål: d 10 m, h 0,7 m.

Åsen faller stupbratt av mot S og SØ. Også mot N og NV er det svært bratt, så godt som utilgjengelig. Mot V og NØ er sidene slakere, men her er adkomsten sperret av flere murer. Se skisse. På kollens V-del: Mur 1. Den starter ved et 5m høyt stup i S, går 11m mot NØ, 15m NNØ, 13m N-NNV, 10m N, 18m NNØ og til slutt 4m Ø, der den ender ved et lite stup. Bygget av grov bruddstein. Totale l 70m, hovedretning N-S. Gj sn br 2,5m, gj sn h 0,5m. På åsens Ø-side ligger 3 korte murer: Mur 2. Den S-ligste av disse, 65m ØSØ for åsens høyeste punkt, går N-S i en l av 6m, br 3-4m, h 0,5m og sperrer en kløft. 16m NV for denne, på NØ-brinken av en bergrabbe, en NV-SØ-gående fortsettelse av muren, l 11m, br 2,m h 0,4m. 15m lenger NNV og 7m lavere fortsetter muren. Terrenget er her temmelig slakt. L NV-SØ 17m, br 2-4m, h 0,5-1m. 55m ØNØ for denne siste murens V-ende, og lavere nede i lia:Mur 3. Denne er sterkt utrast og ligner en veldig steinrøys i hellinga. Muren må ha vært høy, og den dekker et lett tilgjengelig parti av åsen mellom en berghammer i S og et stup i N. L N-S 30m, br 10m, h 0,5m. I S-delen av mur 3, en Ø-V-gående, nesten steinfri renne, l 7m, br 1,5m, h 0,5m. Dette kan ha vært inngangen til borgen. Det indre borgområdet er sterkt kupert, men med lune kløfter og små sletter mellom bergkollene, særlig i SV, S og SØ. Bergryggene er stort sett N-S-gående. Høyeste punkt ligger ca midt i området. 10-20m N-NØ for åsens høyeste punkt er det et par små myrsøkk der det står vanndammer. 150m V for høyeste punkt ligger en liten slette på NV-brinken av åsen. Denne ble brukt som forsamlingsplass i gamle dager. IN-kant av denne sletta finnes noe som kan ligne en murrest, orientert NNØ-SSV, l 10m, br 0,7m, h 0,7m. I S-enden svinger den mot SØ, l 1,5m. Dette kan være rester av en hustuft som J S Munch så på stedet i 1947. Gravhaugen som nevnes kunne ikke gjenfinnes i 1970. Den kan være fjernet ved reising av lysmaster nær toppen av åsen for kraftlinjen Rjukan - Porsgrunn.