Omtrent midt på heia, men ikke på høyeste punkt, lagt over en knatt med temmelig flatt topparti og over en senkning på N-siden av denne: RØYS. Trolig opprinnelig RUND, svært ødelagt. Nesten ingen stein på knatten, mye stein i senkningen. Bygd av bruddstein og rundkamp med st mål 0,2 - 0,6m. Innimellom disse, mange fra vel knyttnevestore til mindre. Flere av de store og mange av de små er lyse, av disse igjen er noen av ren kvarts. Inntil røysens N-kant, flyttblokk. Inntil dennes S-kant, HELLE, ca 1,2 x 0,7 x 0,15-0,2m. I N-kant av toppartiet nok en HELLE som ligger løst i retning Ø-V, og stikker delvis i dagen, mål ca 0,8 x 0,6 x 0,15-0,2m. Ytterligere 3 HELLER ligger inntil ca 2m V for denne. Alle disse hellene tyder på at røysen kan ha inneholdt en GRAVKISTE. Ut mot Ø-kanten av toppartiet frodig einer, ellers lyng og gress. Røysens mål: Anslagsvis Ø-V 9,5m, N-S 9,5m, h ca 1m. Påvist av Gunvor Hæstad, Sævik, 4772 Hæstadsvingen.

Lokalitet bestående av 5, mulig 6 gravhauger.

Område med 1 tuft og 1 árran (teltboplass).

Beskrivelse fra lokalitet:
Fellesgamme. Rektangulær, ytre mål 14 x 6 m, 2 rom. orientert N-S. tydelig markert. Vollen ca. 1 m bred og 30-60 cm høy.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Rektangulær, ytre mål 14 x 6 m, 2 rom. orientert N-S. tydelig markert. vollen 1 m bred og 30-60 cm høy.

2 Gammetufter. K1: Kvadratisk, ytre mål 6 x 6 m, tydelig markert. Vollen 1.5 m bred og 20-40 cm høy. SV-hjørnet vegg i vegg med NØ-hjørnet av nabo tuft. K2: Kvadratisk, 6 x 6 m ytre mål. Noe uklart markert mot V. Vollen kraftig markert mot Ø. varierer mellom 20-70 cm voll høyde.

I området vart det grave tre prøvestikk, samtlege positive (PS 11-13 i rapport). PS 11 lengst mot V, og omlag 4m frå kanten der terrenget går bratt ned til sjøen, mens PS 12 og 13 vart grave lengre inn på flata. Lokaliteten er naturleg avgrensa av fjell mot Ø og S, mens terrenget skrår ned mot sjøen i V og mot myrområde i N. Funnene låg mellom 15 og 40cm under dagens markoverflate. I PS11 låg ein del av funna i mørk humusblanda sand. Blant funna er det smalflekke, bipolar kjerne og flekkefragment med bruksspor, alle i flint. Elles vart det også funne ein god del avslag i flint og kvarts. I alle prøvestikka var ein del av flinten brent. Flest funn i PS 11 (72 stk).

På Arvassli har bodd samer siden 1700-tallet. Disse livnærte seg av reindrift, jakt og fiske og etter hvert husdyrhold og tømmerhogst. Det ble tidlig bart og grønt i Arvasslia om våren. Navnet kommer av det samiske ordet aarehke som betyr tidlig. Det ble trampet vei gjennom snøen opp til berget om våren slik at geitene kunne beite der. Geitost og smør ble bl.a. solgt til reindriftssamer og andre som kom til gården. Rydningsseddelen ble utstedt i 1861.
Til å begynne med bodde man sikkert i gammer, noen i all fall fram til 1900. Senest i 1891 var det kommet opp ei stue som lå noen meter fra nåværende bolighus fra tidlig 1900-tallet. Gården ble drevet fram til 1948. På det meste var det 6 kuer, 2 hester, sauer og geiter, og mot slutten var gården på 40 dekar. I 1987 besto gårdsanlegget av bolighus, kombinert fjøs og stall med do, sommerfjøs og geitfjøs, kombinert bur og vedbod og bur ved siden av den gamle hustufta, kombinert kokehus for ost og mjølkebu, brønn og 3 høybuer (på det meste var det 6 høybuer). Bolighuset var da i god stand, mens resten av bygningene i forfall. Ved Arvassåa fantes tidligere også ei sag.

På brinken ned mot dyrket mark: Gravhaug, jord- og steinblandet. Klart markert og tydelig i terrenget. Avrundet profil. Midten er utgravd til potetkjeller, l 5m, br 4m, dybde 1,3m. Bevokst med bjørk, orekratt, gress, furu og "snøballbusk". D 20m, h 2m.