Kirketuft, jf. beskrivelse av Audhild Schanche 1976: Den antatte kirketuft ligger på en forhøyning i terrenget, bestående av fast fjell. På grunn av sterk tuevekst og flere spredte overgrodde steinblokker er den egentlige kirketuft vanskelig å utskille. Se forøvrig H.D. Bratreins kirketuftregistrering fra 1966. Tufta ligger innenfor et område ca 14 x 9 m, orientert ØSØ-VNV.
Kirketuft, jf. beskrivelse av H.D. Bratrein 16.06.1966: Lokaliseringen av kirkestedet er uavklart. Bakgrunn for grov lokalisering er ID 85654 samt dette: Ei kirketuft (?) svakt markert særlig mot S. Tufta syntes å vise et korsforma hus, sannsynligvis av tre. Orientert Ø-V og N-S ca 9-10 m hver vei. Huset står på fjellgrunn og noen lause stein synes også. Der syns å være en liten utgående vinkel i tre av de fire indre hjørnene i bygget. Ved prøvestikk fantes trerester ca 10 cm under torva, og ca 15 cm dypt et nytt lag med trerester. 30 cm dypt et lag med korallsand og et par fiskebein. To steiner lå oppå hverandre under torva med ca 20 cm dybde på steinene. Prøvestikket ble lagt ved siden av steinene. Denne beskrivelsen fremgikk tidligere av Id 28917 som er slettet etter kontrollregisrering 2012 (dobbeltregistrering av samme lokalitet). Når det gjelder orientering var denne iht H.D.B: På innmark 5,5 m fra huset og 4,5 m fra vegen på en ligen knaus. Ca 1,5-2 m over havet, og ca 25-30 m fra sjøen.

Fem hustufter registrert av Inger Marie Holm-Olsen i 1977. Tuftenes beliggenhet er beskrevet, men ikke stedfestet på kart ved registreringen. Ved kontrollregistrering i 2012 synes hustuftene enkeltminnene 1 - 4 fjernet av tiltak (oppføring av grillplass, planering/arrondering av terreng og oppføring av ei hytte). Ei tuft markert som en forhøyning i terrenget tilsvarer trolig enkeltminne 5. Tuftene ble vurdert datert til middelalder ved registreingen i 1977. Bergljot Hansen opplyste ved kontrollregisteringen at stedfestingen av enkeltminne 5 tilsvarer beliggenheten av et fjøs frem mot 1961.

Felt med gammetufter. Lokaliteten er beskrevet som 9 sikre runde gammetufter og 3 mer uklare ved registreringen i 1976. Referansen til beliggenhet som grunnlag for kontrollregistrering var; "På Skarpenes, omkring husene på bruket". Av tidligere opplysninger ble 3 gammetufter gjenfunnet. 2 rundgammer og en gammetuft av mulig grunnfjordtype (enkeltminne 1 - 3). Den tidligere åpne innmarka var ildtuer med midjehøyt gress ved kontrollregistreringen. Dårlige siktforhold er trolig årsak til at ikke flere enkeltminner ble gjenfunnet (de er neppe fjernet).

Felt med to gammetufter, rundgammer (enkeltminne 1 og 2), en mulig langgamme markert som sylsteinsmur (enkeltminne 3) samt to tufter fra nyere tid som eventuelt kan være samiske kulturminner eldre enn 100 år (enkeltminne 4 og 5). Lokaliteten er beskrevet to ganger tidligere. Første registrering er udatert, men er trolig utført i forbindelse med Helgøyprosjektet på slutten av 1970-tallet. Denne beskrivelsen fremgår av funnreferansen under. Ved registreringen i 1998 ble kulturminnene beskrevet på nytt (jf. beskrivelsen av enkeltminnene). Da ble også nausttufta registrert.

Feltet består av 7 tufter, tuftene ligger på en ujevn strandvoll tett ved sjøkanten. Lengst i N:
Fornminne 1: Gammetuft, rektangulær, orientert NV-SØ. Lave, uryddige voller, bredde inntil 1 m, høyde inntil 0,15 m. Flat inni. 5 x 3,5 m, utvendig målt. 18 m SV for fornminne 1:
Fornminne 2: Gammetuft, rektangulær, orientert NV-SØ. Kraftige, uryddige voller, bredde inntil 2,5 m, høyde inntil 0,3 m. Åpen i SØ. 8 x 7 m, utvendig målt. 9 m N for fornminne 2:
Fornminne 3: Gammetuft, rektangulær, orientert VNV-ØSØ. Brede uklart markerte voller. Uryddig. 7 x 5 m, utvendig målt. Inntil dennes VNV gavl:
Fornminne 4: Ditto tuft, orientert VSV-ØNØ. Enkelte stein i dagen i vollene. Uryddige voller, bredde inntil 2 m, høyde inntil 0,2 m. Forholdsvis flat inni. 7 x 5 m, utvendig målt. Inntil 3's ØSØ-gavle er muligens enda en tuft, men svært uklar. 8 m SV for fornminne 3:
Fornminne 5: Gammetuft, rektangulær, orientert ØNØ-VSV. Kraftige, ca. 2 m brede og inntil 0,2 m høge voller i ØNØ, VSV og NNV, nesten ingen voll i SSØ. Ujevn forsenkning inni. 5 x 4 m, utvendig målt. 7 m SV for fornminne 2:
Fornminne 6: Gammetuft, rund, kraftige høye voller, bredde inntil 2 m, høyde inntil 0,6 m. Oval forsenkning inni, orientert ØNØ-VSV. Åpning i ØNØ og VSV. Diameter 8 m, utvendig målt. Ca 65 m SV for fornminne 6:
Fornminne 7: Gammetuft, rektangulær, orientert NNV-SSØ. Uryddige voller, bredde inntil 1,5 m, høyde inntil 0,25 m. Forholdsvis flat inni. 6 x 7 m, utvendig målt.
På samme strandvoll, rett nedenfor våningshuset på 15/4 er det tatt ut en del masse. Her ble det funnet en beinnål med øye, på tykkelse omtrent med en finger.
2021: Tidligere geometriløs. Enkeltminnegeometrier lagt inn fra LIDAR-data og lokalitetsgeometri lagt inn for å samsvare. Kan være flere tufter her. Må kontrolleres i felt.

20m NV for kryss mellom Prestveien og nevnte sti: Rundrøys. Klart markert. Bygget av stor og middelsstor rullestein. I topp krater, d 5m, dybde 2m. En bjørk i dette. I SØ-kant av røysen et mindre krater, l NV-SØ 2m, br 1m, dybde 1m. Røysen er mosegrodd, og noen einer i kanten. D 16m, h 2,5m. Påvist av lærer Sigurd Skregelid, Sira. Røysens N-del tilhører 140/7, S-delen 140/8. Gravrøysa kalles Jøtnesborg. Lokaliten Varpebakken på samme gnr. ligger et kort stykke lenger øst. Til Jøtnesborg knytter det seg følgende sagn: En rise på Moldlaus og en rise på Varåsen av Birkeland ble uvenner og tok til å kaste stein på hverandre, til Varåsrisen ble slått ihel. Så kom Moldlaus-risen, sanka opp igjen de steinene han hadde kasta og begrov den andre under steinhaugen. Se også under lokaliteten Jøllestø på samme gnr.

Langhaug. Uklart markert i N, ellers klart markert. Steinblandet. På haugen sto tidligere et lysthus, forsenkning i toppen. Bevokst med syrin og bjørk. Mål: Ø-V 8m, N-S 6m.

Feltet består av 10 rundhauger og 1 rund steinsetning. Haugene ligger på en rekke NNØ-SSV med en innbyrdes avstand på 4-25m. De tre N-ligste og 1 S i feltet er flate, de andre er jevnt avrundet. Alle er klart markert, jord- og steinblandet. Kun en ser ut til å være urørt. De andre er skadet ved grop i midtpartiet eller inngraving. Frodig bunnvegetasjon. Steinsetningen som ligger i Ø-kant av feltet ut mot dyrket mark, består av 16 blokker, hvorav en i midten. Kun to av steinene står, resten er veltet. Steinansamlinger av rundkamp i området danner tilfeldige steinringer. En oppmurt, NNØ-SSV-løpende, vei med grøft går gjennom holtet. Den var Værneklosters vannvei. Opplyst V/Gunnar Sundt, grunneier 1974. Rundhaugenes mål: D 6-17m, h 0,25-1,3m. Steinsetningens mål: D 20m. De stående steinenes mål: h 1,1m, br 0,4-1m, tykkelse 0,5-1m. Avstand mellom steinene 2-3,5m. ØFK 2013: det er utført vegetasjonspleie i og rundt steinringen. ØFK 2014: steinringen blir skjøttet årlig og er tilrettelagt med informasjonsskilt.

Lengst i Ø og 2m N for gårdsvegen: 1. Dyregrav, klart markert. Grava består av en dyp vid grop i bakken. D 8m, dybde 1,2m. 5m S for 1: 2. En mindre og mer kvadratisk grop i bakken, 2,5 x 2,5m og dybde 0,5m. Ca 5m S for 2 ligger 2 groper til, innbyrdes avstand 5-6m. Disse er mindre, d ca 3m og dybde 0,5m. Det er mulig at alle gropene kommer av at det er tatt ut sand her.

1974: Rundhaug av steinblandet jord. Nokså klart markert, svakt toppet form. Forsenkning i toppartiet, d 2m, dybde 0,3m. Mose- og lyngdekke. Grantrær. D 11m, h 0,9m.
2022: Gravhaug. Tydelig markert, klart avgrenset. Et lite søkk i senter. Bevokst med grantrær, samt en bjørk i senter. Dekket av løv blader og enkelte småkvist. Diameter: 11 meter. Høyde: 1 meter.