Klart markert, noe grunn grop med flat, tilsynelatende kvadratisk bunn. Relativt tydelig voll. Tykt trekullag påvist med jordbor. Ytre mål: 8m, indre mål 4m, dybde: 0,6m

Avgrenset område hvor det ble påvist minst 5 rydningsrøyser som ligger spredt utover. Røysene er lave (ca. 30 cm), tilnærmet sirkulære i form og varierer i diameter med ca. 1,5 - 3m, Steinen er fra hode- til nevestor. Enkelte av røysene syntes å være lagt opp rundt jordfaste steiner. Røysene er delvis overgrodd. Det kan finnes flere overgrodde røyser i området. I den N-lige og Ø-lige delen av området ble det i tillegg observert større røyser og steintipp som åpenbart er av nyere dato. Det antas at disse er rydningsspor som kan ha sammenheng med en delvis forfalt husmannsplass som ligger om lag 200 m mot N.

Relativt stor klart markert grop med voll. Det er et rotvelt i vollen mot N. Det er påført rydningsstein på den sørlige vollen. Bunnpartiet er tilnærmet rektangulær. Trekull påvist i bunnen av gropa. Ytre mål: 11m, indre mål: 6m, dybde: opptil 0,7m. Det ble observert relativt mange rydningsrøyser og større områder med rydningsstein i området rundt gropa. Har karakter av nyere tids røyser.

Relativt stor svært markert grop med jevn, bred voll rundt hele gropa. Det er flere revehi i gropas voll hvor svært kullholdig masse synes. Ytre mål: 10m, indre mål: 5,5m, dybde: opptil 1,2m.

Det ble påvist minst 20 rydningsrøyser av stort sett samme karakter ved at de alle er lave, tilnærmet sirkulære og stort sett relativt kraftig overgrodd. Røysene måler hovedsakelig 1,5-3 m i diam. og er lave med maks. høyde på omlag 30 cm. Røysene ligger spredt med relativt jevne mellomrom. Inntil flatas nordlige del er et myrsøkk hvor det ligger en større steintipp av nyere dato. Det ble også observert et par rydningsrøyser ved stien/driftsvegen lenger S. Disse ligger imidlertid et godt stykke uten rydningsrøysfeltet beskrevet over.

R1: Rund røys, 2,3x2,5m, hodestore og litt større stein, gjengrodd med mos, engvegetasjon og kratt, vanskelig å avgrense i sør. Beliggende sør på tomta. R2: Rund røys, 2x2m, hodestore og større stein, gjengrodd med mose, engvegetasjon og kratt, vanskelig å avgrense i øst pga en stor kvisthaug. R3: Oval røys, 5,5x3,7m, hodestore og større stein, gjengrodd med mose, engvegetasjon og kratt, kvisthaug i sørøst. R4: Ovalformet røys, 5,5x4m, hodestore og noe mindre stein, gjengrodd med mose, engvegetasjon kratt og bjørker. R5: Udefinerbar røys, 5x5,2m, hodestore og noe mindre stein, gjengrodd med mose, engvegetasjon. Grop i midten, forhøyning i NØ. R6: Oval røys, 3,5x3,9m, hodestore og større stein, gjengrodd med mose, lyng og kratt. Kun enkelte stein synlige. R7: Oval røys, 3,6x3,7m, hodestore stein og større stein, gjengrodd med mose, lyng, kratt, ungbjørker. Kun enkelte stein synlige.

Kirkegård (nedlagt). Kirkegården er relativt godt markert, men uten ytre avgrensing i form av gjerde. Mange synlige søkk etter graver. Ingen synlige gravstøtter e.l. Noe av kirkegården synes å være tatt av et grustak, som vender mot elva i S, og det samme kan ha skjedd i forbindelse med anlegging av vegen. Noe av kirkegården begynner også å gro til av krattskog. Det ligger for øvrig et felt med steinaldertufter like V for.
Etnisk tilhørighet: Samisk. Tradisjon: Skal være etablert mellom 1884 og 1901 og før den siste kirkegården på Langstrand. Datering: 1884/1901. Skisse: Se Svestads feltdagbok.
Kontrollregistrering av steinaldertuftene i august 2019 påviste ovale til rektangulære groper (sidemål 1,5 til 2 m) i området like S for den store, nedre tufta (hvor geometriene overlapper). Disse kan representere graver, men var 40-50 cm dype med stedvise voller.
Kontrollregistrering i juli 2020 i sammenheng med byggesak på 5/23 fikk innmålt et 80-talls synlige graver som groper eller hauger, to trolige rydningsrøyser på oversida og to tufter midt på kirkegården, samt fikk informasjon om kirkegårdens grenser. Matrikkelen skal ha blitt innmål på 1910-20-tallet ifølge informant som er barnebarn av tidligere gårdseier. Den skal ha blitt stadfestet av lensmannen i 1937.
Øvrige opplysninger er at hans far påtraff beinrester hvor fliken av kirkegården ligger på nedsiden av veien. Flere av gravstøttene skal ha vært oppbevart på låven, men ifølge nåværende forpakter skal det kun være en støtte der nå. Sistnevnte kom også med opplysninger om at iallfall to graver ble ødelagt ved anleggelse av veien. Dette virker sannsynlig, da minst to av de synlige gravene ned mot veien har blitt kappet av veigrøften.
Grensene endret til å samsvare med matrikkelen og enkeltminner lagt inn for graver, tufter og rydningsrøyser. Lokalitetskategori endret til fra kirkested/kirkegårdslokalitet til arkeologisk minne/gravplass for å få bukt med problem i Askeladdensystemet hvor alle enkeltminner på kirkesteder får egen sikringssone.
2023: Oppdatert for å få med detalj i rapportene hos Simonsen (1962, nr. 46; 1977, nr. 84) som tidligere lå feilaktig plassert under Langstrand kirkegård, hvor det nevnes at det tidligere lå mange tufter fra nyere tid nedenfor veien mot stranden, men at disse har blitt oppløyd. Det ble påvist flere funn (av uviss art), men ingenting har blitt tatt vare på. Kan ha vært et eller flere sjøsamiske gårdsbruk, så det er potensiale for freda kulturminner der (ved eventuelle tiltak).

Fornminne: Grav under nedraste steinblokker. I forkant utraste steinblokker, kamp, i åpningen står det et lite bjørketre, mose og gressbevokst rundt åpningen. Mål: åpning bredde og høyde 2,0 x 1,0 m. Største dybde eller lengde 2,80 m. I bunnen av grava er det småstein. Grava har vært åpnet og omrotet tidligere, jf. saksdok. I dag er det bare fire synlige skjelettrester igjen, to ribbein og et lår og et skinnebein.

Kirkegård (nedlagt). Kirkegården er delvis bevart. Har sammenhengende torvgjerde/mur langs sørsida. Kirkegården grenser til berg mot NV. Delvis overgrodd. Det er vanskelig å se spor etter graver. Etnisk tilhørighet:samisk. Datering:mellomalder. Skisse: se Svestads feltdagbok.
På den austlige del av haugen ligger ei tuft, ca. 8x10 m ytre mål i N-S og Ø-V retning, som tradisjonen ikke veit noe om, men som kan være kirketufta. Veggene er låge, ca. 20-30 cm, og utflytende, med litt stein i, og det er vanskelig å få tak i et skikkelig omriss av tufta. Ca. 30 m mot vest går restene av et gammelt oppmurt steingjerde langs bergnabben, men det er uvisst om dette eventuelt har vært kirkeinnhegning. Bak bergnabben på østsida ca. 20-30 m ligger kirkegården. Den dekker et ganske lite område, delvis også bergnabben, og har mye ujevnheter etter gravene. Den går på begge sider av veien, og mye skjelettdeler ble funnet under veibygginga (lenge før krigen), og en del gjenstander: beinskjeier, runesteiner etc. (innsendt?). Opplysningene om det som blei funnet var noe svevende. Skjeletta låg ½ alen djupt (…) Lilienskiold [ca. 1698] har ei tegning fra Hasvåg, som bl.a. viser ei bygning på en liten haug, som tydeligvis er kirka, med våpenhus, skip og kor, men uten tårn, sett fra vest” (H.D. Bratrein 3-4/7 1966 m/tillegg april 1969).

Kirkegård (nedlagt). Kirkegården blei pekt ut av informant. Her skal ha kommet frem hodeskaller under beygging av kirka. Vanskelig å avgjøre den opprinnelige utstrekningen til kirkegården. Den synes imidlertid å avgrense seg naturlig i forhold til bergknauser og bergskrenter rundt og S for kirka - som et platå. Pga høg vegetasjon var det vanskelig å se evt. spor etter bevarte graver. En mulig oppbygd kant/mur N for kirka kan ha sammenheng med den gamle kirkegården. For øvrig synes det å være et relativt tynt vegetasjonslag over berget flere steder, særlig S for Kirka. Etnisk tilhørighet: samisk. Datering:mellomalder. Tradisjon: Området er pekt ut som kirkegård fra gammel tid. Informant Ingvald Larsen, Sørvær. Skisse: se Svestads feltdagbok.