Vrak av lettbåt - trebåt - robåt med ishud. Rester av malingen igjen. Har trolig vært hvitmalt.

Gravrøys. 4 meter lang og 2 meter bred. Bygd i rundkamp. Høyde ca. 1 meter i vest hvor det står en kraftig stolpe - korsfot. Korsfoten måler ca. 1 meter fra røysa og opp. Smidde nagler til å feste tverrplanken/platen i toppen av korsfoten. Selve platen er plassert mellom steinene i røysas sørlige del. Platen er nå i 3 deler (virker som en del er borte). Deler av inskripsjonen synlig framdeles: "Her hvile Bernt Peder KARLS..AD Døde den 21/12-1902

Tuft med kraftige torvvoller. Kan deles i 2 store rom, ett i nord og ett i sør, med mulig gang mellom. Kan evt. tolkes som 2 tufter. Det nordlige rommet har ildsted med fundament av kraftige planker. Mål ca. 1,4 meter X 1,4 meter. Ytre diameter nordlig rom ca. 7,5 X 6,5 meter. Indre diameter ca. 3,5X5,5 meter. Plankerester strødd utover. Vollene har rast både ut- og innover i rommet. Spor etter hvor plankene (indre konstruksjon) har vært. Det sørlige rommet er bygd opp av torvvoller og stein. Kan være en egen tuft nr. 2. Ytre og indre diameter usikker avgrensing men rommet, evt. tuftas diameter er ca. 7X6 meter. Torvdekket inne i rommet. Konsentrasjon av stein inne i rommet og i det nordøstlige hjørnet. Snutekappet hvalrosshoder omkring. Området bærer preg av hvalrosslakting.

Habenichtbukta ligger strategisk til på det sørvestligste kappet på Edgeøya. Buktens naturlige topografi sørger for en godt skjermet havn. Her ligger en av de største hvalfangststasjonene på Svalbard. Lokaliteten rommer 7 tufter etter hus/telt med kraftige steinvoller og 5 godt bevarte spekkovner, hvorav tre er doble. På samme lokalitet ligger også rester etter en russisk fangststasjon i form av tufter og russekors.
Lokaliteten er kartfestet med dronefoto fra 2018. Avvik fra dronefoto og satelitt. Bygning U, V, og tuft 1 og 2 ble ikke kartfestet.

Ekrollhamna er et område med en trygg og god havn. Her ligger restene etter en av de største stasjonene for russisk overvintringsfangst på Svalbard. Fangststasjonen har minst ni hustufter, korsfundamenter og to større fellesgraver. Stasjonen er undersøkt av den russiske arkeologen V. Starkov. Etter utgravningen i 1989 konkluderte han med at de husrestene vi i dag ser på overflaten i Ekrollhamna, hviler på eldre hus. De eldste husene skal ha vært mindre enn de yngste, noe Starkov tolker som et tegn på at vi her står overfor pomorenes etableringsfase på Svalbard. Fra registreringene i 2012: Ettersom tuftene går over i hverandre, er det vanskelig å avgjøre nøyaktig antall bygninger på registreringen i 2012, men den består av mins ni sikre tufter og en mer usikker tuft (i nordøst). Tuftene går over i hverandre, med eldre og yngre faser, noe som gjør det vanskelig å tolke strukturene og nøyaktig antall bygninger. I området er det også en varde av stein.

Hvalfangststasjon fra den vesteuropeiske hvalfangsten på 1600-tallet som blant annet består av to doble ovner i en lun naturlig bukt (ca. 5 moh.). Fra registreringene og rapport 2001: Anlegget er tidligere registrert av Susan Barr (1980 - R-X- nr. 424), men registreringen er mangelfull. De gamle registreringene ble i 2001 komplettert og anlegget ble nivellert. Alle nivellementer er med utgangspunkt i fastpunkt på jordfast stein, beliggende 4-5 meter vest for den vestligste spekkovnen. Steinen er avmerket på plantegningen over anlegget (fig.nr.1). Her ble det også tatt høyder over middelvannstand, dvs. i rotfeste på tang / tareskogen. Alle høyder i Figur nr.1 er satt rett på plantegning. Hvalfangststasjonen ble beskrevet slik i 1980: ANLEGG - spekk-koking. "På stranden i bukten på sørsiden ligger 2 dobbelovner. Den ene på østsiden og den andre på vestsiden. Ligger i hellingen ca 30 m opp fra sjøen. Ovenfor disse, på en fjellrabbe som er enden på halsen og begynnelsen på neset, står en varde meget synlig, og like nedenfor på samme side som ovnene (nord) ligger en firkantet steinoppbygning 1,60 x 3,40 m med utgang i sørlig hjørne mot bukten og ovnene, 0,5 m bred. Veggene 0,90 m høye målt innvendig. Stein på noe av ""gulvet"", men dette kan være naturlig fjell, ellers mose inni. Veggene er mye ramlet ut og er nå minst 1 m bred. Ovnene er i dårligere forfatning enn de forrige (E11-010 ?). En ser ikke den fine oppmuringen. Hullene er fyllt med stein og mose og knuste murstein. Veggene på yttersiden er lettere å se. Den vestlige ovnen er 7,60 m langs bakveggen og nesten 4 m langs skilleveggen. Hullene er 2,40 m bred og fra bakveggen til åpningen er 1,10 m, åpningen er nå 1,30 m. Røde murstein med litt gulaktig preg. Foran (sørover mot sjøen) like utenfor er en haug med knuste murstein oppå og litt spekk. 2 m fra vestsiden av ovnen er en stolpe som nå står 0,40 m på skrå, diameter 0,18 m. Lenger utifra nordenden av ovnen - 5 m - er en liknende stolpe mer på skrå. Mye gamle trebiter omkring. Det kan ha vært en oppbygning på denne siden inntil ovnen. Lengden blir ovnssiden og den første stolpe blir i sørvest hjørnet. Bak ovnen på langs har vært en forhøyning med bredde 2 m og samme lengde som ovnen. Den går nesten i ett med bakken. 2 stokker med 2 m imellom ligger parallelle midt i forhøyningen 90x til ryggen på ovnen. Størknet spekk og frodigere vegetasjon i ovnen og særlig nedenfor. Den østlige ovnen (I) ligger ca 50 m fra II (vestlige). Hullene er ikke så tydlige, men veggene rundt hele fundamentet synes godt i terrenget. Ytterkant til ytterkant langs bakveggen er 9,80 m og langs midtskille 4,40 m. Fyllt med nærmest skiferfliser, mose og knuste murstein. En opphøyning bak, men ingen synlig stein- kant, 2 m bred og lengden lik hele bakveggen på det østlige ovnshull og en halvpart av den vestlige. Der slutter den brått som om den aldri har dekket mer. Den østlige del av ovnen ser i det hele tatt bedre ut enn den vestlige. Kan også her være en slags haug foran, men uten murstein. Nesten 6 m nordøst for hjørnet av ovnen står 2 stolper som på 0423. 1,80 m imellom, flatside mot hverandre, de står 0,5 m over bakken. Flatside 0,30 m og diameter 0,20 m. " RAPPORT FRA RUNDTUR 1996 Delitschøya - 15.8 Hvalfangstanlegg 0423og 0424 besøkt. Alt vel. RAPPORT FRA RUNDTUREN 23.08.2000 På stranden på sørsiden av bukta ligger to dobbelovner. Den ene på østsiden og den andre på vestsiden. Ligger i hellingen ca. 30m opp fra sjøen. Ovenfor disse på en fjellrabbe som er enden på halsen og begynnelsen på neset står en varde meget synlig. Ovnene er i dåligere forfatning enn de andre som ble inspisert (F11-005 og F11-008). En ser ikke den fine oppmuringen. Hullene er fyllt med stein og mose og knuste murstein. Veggene på yttersiden er lettere å se. Den vestlige ovnen er 7,6m langs bakveggen og nesten 4m langs skilleveggen. Den østlige ovnen ligger ca. 50m unna. Hullene for kjelene er ikke så tydlige, men veggene rundt hele fundamentet synes godt i terrenget. Ytterkant til ytterkant langs bakveggen er 9,8m og langs midtskille 4,4m. Den østlige del av ovnen ser bedre ut enn den vestlige.

Hytte. Funksjon: Kulturminne. 7 m2,tilbygg: 6 m2, køyer:1 Ovn:ja Kokemuligheter

Hvalfangststasjonen ble beskrevet slik i 1980 (R-X-NR 423): ANLEGG - spekk-koking. En dobbelovn nærmest sjøen, murt opp på samme måte som de forrige (E11-011?). En firkant oppbygning på nord og østsiden, lavere enn toppen av selve ovn. Røde murstein, ganske mye, samt spekkrester. En murstein 0,225 x 0,11 x 0,06 m. Oppmuringen rundt ovn 1 m høy på forsiden og ikke særlig lavere på baksiden. Det flate område på toppen er 1 m bred. Forhøyning bak på nordsiden 0,30 m høy, 2,70 m bred og kantet med stein med gress og mose på toppen. Ser ut til å helle litt oppover mot ovnen. På østsiden heller forhøyningen også ned fra ovnsiden, 0,40 m høy, 2,20 m bred, men dette litt vanskelig å fastslå. Lengden 5,10 m. Bredden av ovnen sør/nord 4 m, mellom hullene til kjeler er 2 m. Ovnshull inne måler 2,75 x 2,70 m og åpningen mot sjøen er 1,28 m bred og 1,90 m lang. Muren er 0,65 m høy i åpningen (dvs dypden på ovnen). Fyllt med mose, noen gamle hval- bein. Det østlige hull er ramlet litt ut foran, men ellers i bra stand. 1 m sørøst for hjørnet av firkanten ved ovnens østlige side står en stolpe 0,5 m høy nå, 0,15 m diameter. Like inntil fjellknausen. En annen stolpe ligger på skrå 4 m nordfor den første. 6 m nordnordøst for ovnen står 2 stolper med 1,25 m mellomrom, 0,30 m og 0,45 m over bakken. Diameter 0,17 og 0,22 m. Ser ut til å være flate på siden mot hverandre (gangspill ?) 7 m nord for ovnen er en rund oppbygning med fjell- knaus som en del av veggen, 2,30 x 3,15 m. Innvendig høyde på veggen mot sjøen nå 0,70 m, bak ved knausen er veggen 1,70 m. Åpning på nordvest siden 0,65 m bred. 2,75m nordvest, vis a vis åpningen, er en stor firkant med oppmurte vegger nå 0,75 m høy og mose inni. På sørøst hjørnet er en åpning 1 m bred. Veggene er 0,90m bred. Bredden 4,90 m, lengden 10 m. I vest veggen midt på er en åpning på 1m. Gamle overgrodde hvalbein. Vel 7m nordfor er 2 stolper med 4 m mellomrom. Den nordligste er 0,60m over bakken, diameter var ca 0,30m men er nå forvitret. Den sørlige stolpen er 0,15 m over bakken og ca 0,25 m diameter. De synes å danne de vestlige hjørner til en firkant av jord og stein uten vegetasjon - dette er den eneste måte den peker seg ut fra resten av mosesletten på. 8-9 m lang og bredden er omtrent fra stolpe til stolpe. Ingen tegn til stolpe på andre enden. 4 m vestfor ovnen kan det ha vært en oppbyning av samme type som de inntil ovnen. RAPPORT FRA RUNDTUR 1996 Delitschøya - 15.8 Hvalfangstanlegg 423 og 424 besøkt. Alt vel. Beskrevet i rapport fra registreringene på Edgeøya i 2001: Kokeri på sørsiden av Delitschøya. Stasjonen er registrert fra før av Susan Barr i 1980. Lokaliteten inneholder seks strukturer; .Dobbel spekkovn (E11-068), fundament/platting (E11-069) , fundament til gangspill (E11-070), hustuft (E11-071), hustuft (E11-072), planert område (E11-073).

Beskrivelse fra registrering i 1980: ANLEGG - spekk-koking. "En dobbel ovn samt følgende tufter med naturstein vegger:en liten rund, en stor firkant med døråpning og en åpen side, en stor firkant med åpen side og liten døråpning med en mindre firkant bygget inntil bak med åpning på andre siden fra den første, en liten firkant bygget inntil fjellet. Mose inni som utenfor alle. Dobbelovn. Forhøyning på minst 1 m med 2 runde kokerifundamenter kantet med stein. Grus på toppen. En gangvei av mindre stein (""brolagt"") og kantet med større stein på en side går rett opp til bak den nordligste ovn, 1,20 m bred. Diameter på ovn nesten 2 m. Ingen tegn til størknet spekk. Liten rund tuft 2,50 m diameter, åpning 0,80 m Stor firkant tuft 3,50 m bred og 9,40 m lang. Åpning 0,65 m bred. Muren 0,75 m høy og 0,70 m bred ved døråpning. Stor dobbel tuft. Veggene 1 m bred, ett hjørne 1 m høy Se ellers skissen. Liten firkant tuft 2 x 2,90 m. Veggene 0,5 m høy og 0,60 - 0,70 m bred. Et stort gammelt hvalbein på stranden". RAPPORT FRA RUNDTUR 1996 Zieglerøya - 15.8 Hvalfangstanlegg R-X-NR 0419 besøkt. Alt vel. Beskrivelse av anlegget fra Edgeøyarapporten 2001: Tidligere registrert av Barr1980 (RXN 419). Anlegget består av fem bygninger/strukturer. Alle har beliggenhet på strandfeltet i en liten bukt som vender nordøstover. Fastpunkt for alle enheter er stor pyramidalformet stein, beliggende bak spekkovn.

Beskrivelse fra registreringene i 1980: TUFT - utkikkspost hvalfangst? Helt rund og oppmurt på samme måte som de forrige (E11-006). Likner på bunnen av et tårn - fylt med stein inni som kanskje har ramlet innover. Ikke åpen som de forrige. 0,75 m høy og 2,20 diameter. Beskrivelsene fra registreringene i 2001: Det er i alt registrert åtte tørrmurte fundamenter i lokal bergart (to av disse er registrert 1980, de 6 øvrige er årets registreringer). Disse ser ut som plattinger med gjennomsnittlig størrelse på ca. 1,5X2 meter og er lokalisert til hovedsakelig sørlige del av Ziegler. Høyden varierer, men flere av disse er over 60 cm. høye. Et fellestrekk for samtlige av kammerne er at naturlig del av klippevegg inngår som del av konstruksjonen (bakvegg og / eller sidevegg). Flere av kamrene har noe nedrast stein liggende i og ved konstruksjonen, men det er ikke synlige rester etter andre bygningsmaterialer. Det er fra tidligere registrert to slike kamre ( Barr 1980 reg nr. E11-006 og 008). Til å begynne med antok vi at det kanskje er snakk om utkikksposter slik Susan Barr foreslår (de nordligst beliggende), men etter at vi har definert ytterligere 6 objekter med noenlunde TUFT - hvalfangst ?. Liknende steininnhegning som E11-005. Utkiktspost for hvalfangst ?like morfologiske trekk må vi fravike denne hypotesen. Generelt dreier dette seg nok om en form for forrådskamre, men fra hvilken periode?