Lokaliteten omfatter både positive prøvestikk i skog og funn av mulig veggrøft og stolpehull ved maskinsjakting i dyrka mark. Lokaliteten ser ut til å dekke en større flate som strekker seg fra terrassen ute i åkeren i NØ, ved den mulige veggrøften og stolpehullet, og mot SV gjennom et skogkledt parti. Lokaliteten må også ses i sammenheng med ID94296 og ID94321 (funnsted). Flaten er meget fuktig i øst, mot foten av Kaupangåsen. Vegetasjonen er gran- og løvskog. Utsikt over Kaupangmyra i nord og over jordene mot Fiskejonsåsen i vest. I området er det stier og tidligere traktorvei. I skogen syd for åkeren, krysses lokaliteten av et steingjerde. I åkeren NØ for flaten ble det avdekket en mulig veggrøft med funn av flintavslag og kull. Det ble derfor stukket totalt 22 prøvestikk i dette området for å avgrense lokaliteten. 8 prøvestikk lå på Kaupang søndre, 1029/1, og 14 lå på Kaupang søndre, 1012/2. Lokaliteten beskrives imidlertidig her under gnr.1029. Steingjerdet som går NV-SØ over lokaliteten er grenseskillet. De ble stukket NV, SV og S for struktur A403. Av disse var det 8 positive (4 på hver av gårdsnumrene.) Alle prøvestikkene er gravd i skog, om lag 10 ¿ 50 m fra området ved strukturen. I tillegg ble det funnet 8 flintbiter, deriblant 1 flekke, i jordkanten vest for flaten som lokaliteten ligger på. Flaten kan ha vært dyrket men er i dag gjengrodd granskog. Lokaliteten ble registrert som to lokaliteter i felt, nr. 7 og nr. 8, men er senere slått sammen til en. Nummereringen av prøvestikkene på den gamle lok. 7 er beholdt. Prøvestikkene på den gamle lok 8 (stikk 1 ¿ 6) er gitt nye nummer som prøvestikk 17 ¿ 22. Datering: steinalder. Prøvestikk 1: negativt Prøvestikk 2: negativt Prøvestikk 3: Stikket var 30 cm x 30 cm og 70 cm dypt. Stikket lå ca. 10,5 m syd for struktur A403´s sydlige ende og ca. 3 m fra åkerkanten i vest. Torvlaget var ca. 15 cm tykt og under det et grått sandlag ned til ca. 40 cm under overflaten. De nederste 30 cm var et mer gulbrunt sandlag. Enkelte mindre stein i sandlagene. Funn: C54288/1 Fragment av flint, brent. Kan ha vært en kjerne, men store deler er ødelagt av ildpåvirkning. Funnet 5-15 cm under overflaten. Prøvestikk 4: Stikket var 30 cm x 30 cm og 60 cm dypt. Prøvestikket lå 26 m NV for prøvestikk 3, og 24 m vest for struktur A403´s sydlige ende. Torvlaget var ca. 15 cm tykt og under det et grå/sort sandlag ned til ca. 45 cm under overflaten. De nederste 17 cm var sanden mer gulbrun. Enkelte stein i sanden. Funn: C54288/2 Avslag av flint. Funnet ca. 20 cm under overflaten. Prøvestikk 5: Stikket var 30 cm x 30 cm og 43 cm dypt. Prøvestikket lå 5 m SSØ for prøvestikk 1, 15 m SSØ for struktur A403´s sydlige ende og 8,5 m fra åkerkanten i vest. Torven var om lag 5 cm tykk, og under denne ca. 20 cm med et gråsort humusblandet sandlag. Fra 23 ¿ 25 cm og ned til bunnen var sanden mer gulbrun. Bunnen var meget fuktig. Enkelte steiner i lagene. Det ble funnet kull på ca. 35 cm dyp. Ingen gjenstandsfunn. Prøvestikk 6: negativt Prøvestikk 7: Stikket var 30 cm x 30 cm og 45 cm dypt. Stikket lå ca 8 m NNV for prøvestikk 5, 30 m SSØ for struktur A403´s sydlige ende og ca 13 m fra åkerkanten i vest. Torven var om lag 10 cm tykk, og under denne et 16 ¿ 18 cm tykt gråsort humusblandet sandlag. Under dette et gulbrunt sandlag om lag 15 cm tykt, og nederst gulbrun sand og grus. Funn: C54288/3 Fragment av flint. Ukjent hvor i lagene det ble funnet. C54288/4 Splint av flint. Ukjent hvor i lagene det ble funnet. Prøvestikk 8: negativt Prøvestikk 9: negativt Prøvestikk: 10: Stikket var 30 cm x 30 cm, og 38 cm dypt. Stikket lå 23 m NV for SV-enden av strukturen A403, 12 m NNØ for prøvestikk 4, og 2 m nord for steingjerdet. Torven var ca. 5 cm tykk og under dette lå det et 10 ¿ 12 cm tykt gråsort sandlag. Under dette et omkring 20 cm tykt brungrått humusblandet sandlag. Nederst var undergrunnen gulbrun sand og grus. Funn: C54288/5 Splint av flint. Funnet om lag 20 cm under overflaten. Prøvestikk 11: Stikket var 30 cm x 30 cm, og 43 cm dypt. Det lå 7 m NNØ for stikk 10, 24 m NV for SV-enden av struktur A403 og 8 m nord for steingjerdet. Torven var ca. 5 cm tykk. Under dette et omkring 10 cm tykt gråsort sandlag. Fra ca. 15 cm og til 35 cm var massene gråbrun humusblandet sand, som det lå noe mindre steiner i. På 25 ¿ 30 cm dybde dukket det opp en mørk linse av gråsort jord i stikkets nordside. Det ble også observert flere steiner der og funnet ble gjort i denne linsen. Under dette laget var undergrunnen gulbrun sand og grus. Funn: C54288/6 Avslag av flint. Funnet ca. 30 cm under overflaten. Prøvestikk 12: negativt Prøvestikk 13: negativt Prøvestikk 14: negativt Prøvestikk 15: negativt Prøvestikk 16: negativt Prøvestikk 17: Stikket var 30 cm x 30 cm og 43 cm dypt. Stikket lå ca. 41 m V-VSV for SV-enden av struktur A403, 11 m V-VNV for stikk 7 og omkring 3 m vest for stien som går sydover på flaten. Torven var ca. 12 cm tykk, under dette et gråsort 10 cm tykt utvaskningslag. Deretter, fra 22 cm under overflaten og ned til 30 cm, et gråbrunt anrikningslag. Fra om lag 30 cm og til 42 ¿ 45 cm var det et grått sandlag. Under der naturlig undergrunn. Funn: C54288/7 Flekke av flint. Funnet ca. 38 cm under overflaten. C54288/8 Fragment av cortex. Dårlig kvalitet, mulig brent. Funnet ca. 38 cm under overflaten. Prøvestikk 18: negativt Prøvestikk 19: Stikket var 30 cm x 30 cm og 35 ¿ 40 cm dypt. Det lå 11 m SV for stikk nr. 17, ca. 50 m SV for struktur A403 og ca. 5 m vest for en stor flyttblokk. Torven var ca 5 cm tykk, og under der et 15 cm tykt gråsort utvaskningslag. Fra 20 ¿ 30 cm dyp lå et gråbrunt anrikningslag. Under dette ble berggrunnen påtruffet hellende mot syd. Den var dekket av et tynt grått sandlag som var noe rødbrunt øverst. Funn: C54288/9 Fragment av flint. Funnet på ca. 35 cm, i laget som lå rett over berget, der det var litt rødbrunt eller i overgangen mellom dette og anrikningslaget over. Prøvestikk 20: negativt Prøvestikk 21: negativt Prøvestikk 22: negativt (ble ikke gravd ferdig).

Mesteparten av gravfeltet var ryddet for vegetasjon slik at registrering og innmåling av gravhaugene var mulig. Haugene ble målt inn digitalt som polygoner. De ble beskrevet, deres tilstand vurdert og haugene ble fotografert. Mesteparten av gravene på Lamøya ligger samlet i dette gravfeltet. På bakgrunn av eksisterende gravhaugers plassering, løsfunn, tidligere innberetninger og observasjoner, er det nærliggende å anta at alle haugene som nå er registrert på Lamøya har tilhørt ett stort gravfelt. Fra Guristranda i vest til Kongehaugen og fjernede hauger på Hogste i øst. Fra Dortesåker i syd til Kjelleråsen i nord. Feltet kan ha strukket seg opptil 300 m Ø-V og 500 m N-S. Totalt ble det i et område på noe over 50 daa registrert 97 hauger. Det ble registrert 85 hauger og røyser i det sentrale gravfeltområdet. I tillegg ble 5 hauger registrert nord for Stallen, ved Kjelleråsen, om lag 100 ¿ 170 m N for NV-hjørnet på gårdens våningshusets (se nedenfor). 4 andre hauger, inkludert Kongehaugen (ID48720, se under), ligger i et område om lag 200 m øst for det sentrale av gravfeltet. Ytterligere 3 hauger ble registrert 80 ¿ 90 m vest for de sydligste haugene i det sentrale gravfeltet (Guristranda, ID68429).

Rundhaug. Klart markert. Bygd av jord. Haugen er noe oval som kan skyldes masseuttak i SV. Mål: d: ca 8 m, h: ca 1,0 m. (se under). Jordet faller bratt av mot Guribekken. Kommentar:

Et oppfylt avlangt platå. Bygd av stein og jord. Mål: 11 x 35 m, h: ca. 0,5 m. Det ble gjort undersøkelser på stedet i forbindelse med de arkeologiske undersøkelser i Kaupangområdet 1999-2003, av Kaupangundersøkelsen, Universitetet i Oslo. På det oppbygde platået har det trolig stått en større bygning, en mulig hall. Undersøkelsen viste et oppbygd området som orientert NNØ-SSV. Diverse funn fra jernalder og middelalder samt bein fra menneske. Menneskebeinene kan stamme fra graver som enten lå på stedet, eller fra masser som er påført for oppbyggingen. Enkelte steder stikker masseseparasjonsduk frem i massene som er lagt tilbake etter undersøkelsene i 2000 og 2001. Platået er trolig beskrevet av Ballestad i 1918 (Top.ark). Rett syd for platået med spor etter hallbygningen ligger det en mindre steinpakning. Den ligger over en mindre forsenkning og består av mest knyttnevne store mosegrodde steiner. Noen av steinene er skjørbrente. Steinpakningen måler 3,5 m x 1,5 m og er 0,1 ¿ 0,2 m høy. En annen, tilsvarende, ligger VSV for platået. Om disse har noe med platået og hallbygningen å gjøre er usikkert. Helt syd på Husebyplatået ble det observert en liten berghylle. Noe kull og skjørbrent stein ble observert under bergets fremspring. Kan ha fungert som et utsiktspunkt/vaktpost med fantastisk utsikt sørover mot Kaupang og utløpet av Bjønnesbekken. Hyllen ligger om lag 7 m over Guribekken, om lag 50 m SØ for syd-hjørnet på bolighuset på gnr. 1032/21 (kårbolig).

Fornminne: Rektangulær tuft, orientert N - S. N og Ø-veggen bra markert, V-veggen i ett med terrenget som skråner oppover. Åpen mot S. Rett utenfor N-veggen ligger 2 mellomstore steiner, bare litt nedgrodd. En mellomstor stein i NØ-hjørnet. Vollen mot Ø er tydelig som en skarp kant mot Ø. Den er vel 4 m lang, 1.5 m brei, 0.4 m høy. Stein går i kanten mot S. Mellomstor stein dels synlig, dels kjennelig med foten langs Ø-siden av Ø-veggen. Lave bjørker og en liten einer i tufta. Ytre mål: Lengde 4 (5?) m, bredde 3 - 4 m. Innvendig forsenkning, dybde 0.25 m.

Rund og klart markert grav- eller rydningsrøys. Bygd av større rulle- og morenestein. Ligger på en bergrabb og får dermed et forsterket høydeinntrykk. Overgrodd av mindre trær og kratt. Mål: d: 13 m, h: 1,0 m. Store rydningsstein er lagt på toppen i det som kan se ut som en grop. Skadd av traktor/ridevei i NØ. Steingjerdet i vest ligger over røysen, og er dermed yngre enn denne. Kommentar: Form, mulig plyndringsgrop og beliggenheten kan tilsi at dette er en gravrøys. Det kan imidlertid dreie seg om en rydningsrøys.

Vegetasjonsmerker i åker. Ved analyse av flyfoto kan det i åkeren syd for Valby, 1027/2, og vest for veien til Guri, ses minst et vegetasjonsmerke i form av en ring i åkeren. Det er trolig er fotgrøften fra en overpløyd gravhaug. Nicolaysen registrerte 10 hauger der i 1867, mens Ballestad bekreftet at det hadde vært hauger der tidligere (Grieg 1943:470). Ved åkervandring i området ble en blå glassperle og to flintavslag funnet.

Fornminne: Gravrøys, rund, klart markert, jordblandet og gressbevokst. Noen bruddsteiner synlig i toppen. En mindre nedgravning fra sentrum mot NV har tverrmål ca 1,30 og dybde ca 0,20 m. Røysa ligger i en eng og har tydeligvis fått sitt utseende en del endret da stedet ble oppdyrket. En del stein er tydeligvis fjernet og langs sidene er en del pløyd utover. Røysas diameter ca 5 m, høyde ca 0,80 m. Skjøtselsbefaring på Kveøya, Kvæfjord kommune, 1992: Fornminnet ligg inn til vegen i dyrka mark, er overgrodd av gresstorv, men heilt tydelig. Nokre synlige steinar i midten. Det er pløyd heilt inn til kanten i N slik at ho må sikrast mot evt. ny pløying. Ho er her muligeins blitt noko skada (avskoren).

Funn i liten dyrket flate, 3 x 4 m. Fet humusjord. Neppe funnrik lokalitet, i hvert fall ut fra den lille funnmengden i flatens overflate.
2019: Oppdatert kartfesting. Kartfesting er no meir i i tråd med kartfesting frå arkeologisk registrering og utgraving. Endra kartfesting resulterer i at lokaliteten ikkje lenger ligg under hovudveg og parkerings-/rasteplass. Det er mogleg at heile eller delar av lokaliteten fortsatt er intakt.
Lokaliteten vart frigitt i samband med utgraving langs FV18 i 1988-89, men i publisert rapport og i originaldokumentasjon er det ikkje teikn på at lokaliteten faktisk vart undersøkt.

Funn gjort i dyrket område, skjermet fra N og NØ av berg. Flate brer seg ut og ned mot eidet i SØ. Utstrekning er vanskelig å si noe om.