Beskrivelse fra lokalitet:
Jernvinneanlegg inntakt i vollen av kullgrop Id.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Jernvinna ble påvist i vollen til kullgrop og i nedkanten av kullgropa i vest og sørvestre del. Den har vifteform og ligger i hellende terreng mot sørvest. Det er funnet renneslagg både i vollen og i nedkant av grop. Anlegget måler ca 3,5 m (NØ-SV) x 2 m (V-Ø) i diameter.

120 m V for husene på Meråker østre ligger to gravrøyser hvorav den ene er svært utkastet.

Kullgropfelt, i skogsterreng mellom utbygd område sør for Geilo skole og ned mot Ustedalfjorden.

Fangstanlegg med 78 fangstgraver i system. Del av rekke. Jordgropgraver med og uten steinsetting, samt 5 stk. oppmurte steingraver i ur.

Beskrivelse fra lokalitet:
Jernvinneanlegg av eldre og yngre type, lokalisert ned mot Ustedalfjorden.Delvis synlig yngre tappeslagg i dagen ved benk på nedsiden av turveg.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Anlegget ble påvist i bjørkeskog langs Ustedalfjorden. Det er delvis ødelagt av turvegen langs Ustedalfjorden og finnes igjen på oversiden av vegen og på nedsiden helt ned til fjorden. Øst for vegen står det idag en benk, og det ligger synlig tappeslagg helt opp i dagen i området rundt denne. Det ble gravd noen prøvestikk på flatene og det finnes både slagg av eldre type ned mot vannet som kan dateres til tida før 600 e.kr. og tappeslagg som kan dateres til yngre jernalder-middelader. Området egner seg godt til formidling, da turvegen går i kanten av anlegget og benken står i området hvor jernvinna ligger bevart. Utstrekningen til jernvinnanlegget antas å være i østre del ned mot fjorden: 9 m (Ø-V) x 7 m (N-S) og vest for turvegen 3 m (Ø-V) x 5 m (N-S).

Beskrivelse fra lokalitet:
Struktur med trekull og litt stein.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
litt utflytemnde struktur med tvm. ca. 1,5 x 1 m

kokegrop og dyrkingslag i sjakt G
rest av struktur tolket som mulig kokegrop, ca 1,4 x 0,75 m i tvm.

Jernvinneanlegg langs Ustedalfjorden, synlig slagg i vegskjæring på oversiden av turveg. Bevart på nedsiden av vegen ned til vannet.
i bjørkeskog, ca 50 m sørvest for jernvinneanlegg Id 123900. Det har stor likhet med det forannevnte anlegget og er på samme måte ødelagt av turvegen. Anlegget har størst utbredelse på nedsiden av vegen mot Ustedalfjorden, men finnes også på andre siden både med synlige rester av slagg i vegskjæringa og på oversiden av vegen med funn av røsta malm. Det er påvist tappeslagg flere steder både ved overflatefunn i vegskjæring og i prøvestikk på nedsiden av vegen som daterer anlegget til yngre jernalder-middelalder. På oversiden av vegen ovenfor jernvinneanlegget på en høyde er det ved prøvestikk påvist konsentrasjoner av røsta malm på en liten flate 8 x 2 m. Det er naturlig å se jernvinneanlegget i sammenheng med det påviste malmlageret og kullgrop Id 123896-10 rett nord for anlegget.

I krysset Rv169 og Svindalsveien går det en driftsvei/turvei øst for eiendommen Østby (gbnr. 51/15). Denne veien går over et beite og der terrenget skrår ned en bakke i sør går veifaret over til å bli en hulvei. Denne bakken kalles Østengbakken. I dag blir hulveien brukt som en del av turveiene i området. I sørenden av hulveien er det et veikryss. Her er det skiltet med Kongevei/Oldtidsvei der hvor turveien går vestover mot Svindal. Veien går også videre over dyrket mark på Nitteberg (gnr.52). Bakken her kalles Gullabakken og har i følge Bygdehistorie for Fet (Horgen 1991) hatt en like markant hulvei som Østengbakken, men har i nyere tid blitt bakkeplanert i forbindelse med dyrket mark. Hulveien er en del av det gamle veinettet på 1700 og 1800 tallet noe som bekreftes av eldre kartmateriale. Deler av veien er i dag forsvunnet, enten ved bakkeplanering eller omlegging av veien, men deler ligger der fortsatt som turveier eller som bilvei. Dagens Rv169 som går nord for Svindalskrysset følger delvis den gamle veifaret, men 170 meter nord for krysset ligger en del av det gamleveien igjen. Dette veifaret har blitt registrert som eget kulturminne (se under R124269).
Selve hulveien er omtrent 140 meter lang og er kraftig skåret ned i terrenget. Ved lang tids bruk har veifaret blitt erodert og slitt ned slik at veifaret fremstår som dyp bred grøft. Dybden på veifaret varierer mellom 1-3 meter og bredden i bunnen er omtrent 2,5 meter. Bredden øverste mellom kantene på hulveien er på omtrent 8 meter.
Kontrollregistrering 2017:
Vegfaret går i skillet mellom to jorder, hvor terrenget i nord og sør er nokså flatt. Her fremstår vegen som en gressgrodd gårdsvei. I den bratte skråningen er vegen en hulveg med klar u-form. Det vokser trær på begge kanter av veien som gir den et slags allé-preg. En strømlinje krysser hulveien og her er det hogd småkratt som er lagt igjen på kantene til hulveien.

Jernvinneanlegg i vegskjæring, slaggklumper av eldre type. Synlig slagg i dagen.
Slaggforekomster i vegskjæring på nordsiden av skiløype langs Ustedalfjorden like før bru og utløp til Ustedalelva. 19 m nord for fjorden og 45 m vest for bru over Ustedalfjorden/Usteelva. Ustrekning ca 5 m øst-vest retning med påviste slaggklumper i dagen. Disse er grove og med vedavtrykk, slagg av eldre type. Anlegget er delvis ødelag av veg.