Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte en eldre rideveg (hôlveg).

Ridevegen var postveg 1653-1796. Den fulgte sannsynligvis en eldre rideveg.

Holveg, i bruk som postveg 1653-1740-åra. Den fulgte nok en eldre rideveg. Den tar av fra den yngre postvegen i Porsmyr (ved den tidligere bygdevegen), går bratt opp og krysser fylkesvegen. Videre oppover mot et skar heter det Deknefallet der holvegen er tydelig. Deretter flater vegen ut og blir usynlig, bortsett fra ledet i steingjerdet mellom Holum og Ytre Li, men så blir den igjen synlig opp kleiva til nedre enden av innmarka på Ytre Li.

Hôlveg, brukt som postveg 1653-1796. Den fulgte nok en eldre rideveg..

Lengst i N: 1. Defekt steinsetning som nå består av 3 rundkamp (over mannsløft) som ligger i den NV-re del av sirkelen med 4,5m og 5m avstand. Mellom de to vestligste er plassert en bronseskulptur, og tvers overfor denne en steinblokk med navn på falne i krigen. I S, SØ og NØ er det, tydeligvis i senere tid, plassert mindre rundkamp, 2 og 2, med ca 1m avstand. Disse følger ikke steinsetningens sannsynlige omkrets. Ifølge L. Bjerkvågs innberetning i UO top ark skal steinsetningen opprinnelig ha bestått av 9 stein. 50m SSØ for den S-ligste stein i steinsetningen, rett S for bronseskulpturen: 2. Rundhaug, uklart markert, tydelig i terrenget. Enkelte stein i dagen. På toppen mindre nedgravning, d 0,6m, dybde 0,15m. Bevokst med gress og store løvtrær, vesentlig ask. D 12m, h 1,7m. 3. Ditto rundhaug. På toppen mindre nedgravning, d ca 2m, dybde ca 0,3m. Bevokst som foregående. D 9m, h 1m. 4m S for 3: 4. Ditto rundhaug, mulige rester av fotkjede i SSØ, to nedgravninger på toppen. Den N-ligste har d ca 3m, dybdeca 0,3m. Den S-ligste har d 0,8m, dybde 0,4m. Ved NVkanten av denne nedgravningen sees toppen av en flat stein, muligens del av reist helle. S for denne stein i dagen. Bevokst som foregående. D 20m, h i V 1,5m. 18m SSØ for 4: 5. Rundhaug, uklart markert, utydelig i terrenget. Enkelte stein i dagen. Utrotet i toppen. D 5m, h 0,3-0,5m (i V). Haugen er svært uklar i konturene, og noe tvilsom. Har muligens vært overpløyd. En N-S-gående sti fører over V-lige fotende av haug 2, 3 og 4 og midt over haug 5.

Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte sannsynligvis en eldre rideveg (hôlveg).

Ridevegen var postveg 1793-1832 og fulgte en eldre rideveg (hôlveg)

Rideveg (hôlveg), i allmenn bruk til 1871.