Rideveg og vinterveg, i bruk som presteveg mellom Kvinesdal og Hægebostad frå katolsk tid fram til 1760, merka opp att som ei strekning av Barnevandrarstien på 2000-talet. Ei vandresegn om eit prestefylgje som omkom, går om ca. denne vegen, men med hest og slede på snøføre om vinteren, så der er nokre avvik: For å letta på lasset, kasta presten av ein laks ved ein bautastein som heiter "Laksen" ved Svòmyra (ID 102949), presten sprette ifrå sleden og karmen ved ein varde som heiter "Sleden" eller "Karmen" (ID 109029), der heiter det "Hestvatn" av di hesten omkom der, klokkaren og hunden omkom ved ei steinblokk ved Grotjødn, der det er reist ein varde og ein liten stein som liknar eit hundehovud, som heiter "Deiknen og hunden" (ID 109030), presten omkom i Prestliskaret ved ein steinkross som heiter "Presten" (ID 103477), og prestefrua omkom ved ein varde i nordsida av Prestliskaret som heiter "Fruå" (ID 103476). Det er typisk for denne typen vandresegn at presten omkom på det høgaste punktet, og at ein av dei andre i fylgjet rakk noko lenger. Jf. liknande segn om Prestvorheiè i Åseral.

Hôlveg i oppstigninga fra Høgeveld, i bruk som postveg 1653-1771. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Tidl. rideveg, drifteveg og turistløype, i bruk til 1965..

Ridevegen var postveg 1793-1832 og fulgte en eldre rideveg (hôlveg).

Hôlveg, i bruk som postveg 1653-1796. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Hôlveg, i bruk til ca. 1835.

Beskrivelse fra lokalitet:
Rund røys, klart markert, bygget hovedsakelig av bruddstein, mål: 0,3-0,5m. Spredt på røysa finnes enkelte heller, mål: ca 1,2x0,5m. Røysa er nokså avflatet på toppen, og det er sannsynlig at den nåværende høyden er bare halvparten av den opprinnelige. I midten er det en svak uregelmessig forsenkning, mål: D 3,5-4m. Røysa er ganske lavbevokst langs siden, men ikke på toppen. D 8m, h 1-1,2m. 0,5m NNØ for 1: a) Samling av stein, antagelig tatt fra 1(?). Kan tidligere ha vært rund, men har nå nærmest halvmåneform med krumning mot NV. Viser tegn til oppmuring i NV. L NNØ-SSV 2,2m, br VNV-ØSØ 1,5m, h 0,6m. SSØ og SSV for 1: b) 3 små samlinger/sammenrøyset stein, utkastet fra 1(?). Den første ligger inntil 1, SSØ for denne, er mindre klart markert, av samme type og materiale som 1, bevokst med mose og liten bjørkeklynge. D 2,3m, h 0,2m. Den andre ligger 1m SSV for 1, 0,75m V for a), markering og materiale som denne. Mosegrodd. D 1,5m, h 0,2m. Den tredje ligger inntil den andre, SV for denne, 3,5m S for 1, 1,5m SSV for den første. Markering dårlig, materiale som ovenstående. Mosegrodd. D 1,5m, h 0,1-0,2m. Ellers på berget rundt røysa er det spredte uregelmessige ansamlinger med bruddstein. Ø-V-gående gjerde over røysa. Stolpene er i Ø støttet opp med steinoppmuringer. Tatt fra røysa som fungerer som delerøys mellom Bislingen, Torp søndre og Torp nordre.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
Rund røys, klart markert, bygget hovedsakelig av bruddstein.

I bruk som postveg 1653-1771. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Ridevegen var postveg 1653-1834, men ridevegen kan være enda eldre.

Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte sannsynligvis en eldre rideveg (holveg). Kartfestinga er unøyaktig..