Hôlveg, i bruk som postveg 1653-1771. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Først nyere tømmerslep, lenger vest tydelig hôlveg. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Hôlveg, brukt som postveg frå 1740-åra til 1786. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Rundhaug, klart markert og tydelig i terrenget. Bygget av sand. I midten et krater, N-S 4m, br 2m, dybde 1,5m. I haugens S-del er løsmasse fjernet rundt en stor rundkamp, d 0,5m. I NØ er en "skalk" fjernet ved restaurering av landskapet rundt grustaket. Skaden er etter oppfordring fra A.E. Christensen, delvis opprettet. Bevokst med furu og gras. D 15m, h 1,5-2,0mm.

Holveg, i bruk til ca. 1835.

Ridevegen var postveg 1653-1834 og fulgte sannsynligvis en eldre rideveg (hôlveg). Kartfestinga er unøyaktig.

Ridevegen var postveg 1653-1837 og fulgte sannsynligvis en eldre rideveg (hôlveg). Kartfestinga er unøyaktig.

Postvegen som rideveg 1653-1793. Den fulgte nok en eldre rideveg.

Hôlveg, brukt som postveg 1653-1796. Den fulgte nok en eldre rideveg.

På brinken av platået, like før dette faller bratt av mot Ø samling gravhauger bestående av 2 rundhauger. Lengst mot NØ: 1. Rundhaug av fin sand, klar markering i N-V-ellers går haugen i ett med skrenten. Tydelig i terrenget. Noe toppet form. I midten rektangulær Ø-V-gående utgravning, 1 2,5m, br ca 1m, dybde 0,5m. I Ø-siden nytt rotvelt. Tett bevokst med løvtrær, bregner, ellers sparsom bunnvegetasjon. D 15m, h 1,5m. 1m SV for 1 og på S-brinken av terrassen: 2. Rundhaug av fin sand, klart markert mot NØ-N-V. Tydelig i terrenget. Noe toppet form. Midtpartiet ujevnt utgravd med vid skjæring i N-side der en markveg kommer opp. Noe utflytende, ujevn sidekant. Gras og løvkratt. D 17m, ? 7m fra NV. Haugene ligger inntil SØ-siden av delegjerdet mot Sauar søndre 5/2,5.