Fangstanlegg i dette området. Ingen beskrivelse om enkeltminner, utseende eller antall.
2020: Flyttet 500 m mot N for å sammensvare med et kort fangstanlegg funnet via LIDAR liggende på eidet mellom Idjajávri og Čielgejávri og utvidet til å inkludere de synlige gropene der.

Fangstanlegg i dette området. Ingen beskrivelse om enkeltminner, utseende eller antall.
2020: Lokalitet lagt inn fra LIDAR-data. Må kontrolleres i felt.

Fangstanlegg i dette området. Ingen beskrivelse om enkeltminner, utseende eller antall.
2020: Flyttet 350 m mot SØ for å sammensvare med et fangstanlegg funnet via LIDAR liggende på tvers av roten av halvøya helt NØ i Čielgejávri og utvidet til å inkludere de synlige gropene der.

Rundhaug, relativt dårlig markert. Grunt krater i toppen, d 1,5m. Overvokst av tornekratt og einer, gress. D 5m, h 1m.

Dyp og tydelig hulvei som går parallelt med moderne sti. Hulveien er godt og tydelig nedskåret i terrenget. Lengde: ca. 70 meter. Bredde: 1, 5-2 meter. Dybde: 0,4-0,8 meter. Vollen er mest tydlig i sør. Hulveien er orientert vest-øst. Lokaliteteten ligger i et område som i dag utgjør en rydda linjetrasé. 30 meter nord for hulveien er det anlagt lysløype og 15 meter sør for hulveien går det en tursti. Den ligger i et svakt skrånende terreng mot øst, bevokst med gress, bregner og småvokst løvskog. Undersøkt av KHM 2014.

Rektangulær steinbu. Veggene er oppført i tørrmur av stein med største mål fra 0,5 m til 1 m. Murbredden er 1 m. Vegg- høyden er innvendig 1,6 m. Bua er inngravd i bakken mot NØ, vegghøyden utvendig er her ca. 0,5 m. I SØ-veggen er en ca. 1 m bred døråpning. Inne i bua ligger en del nedraste, over- grodde stein. Spor av ildsted kunne ikke sees. Rester av ta- ket er ikke bevart. I Ø-hjørnet av bua vokser en bjerk, el- lers er den overgrodd av lyng. Bua er orientert NØ-SV. Ytre mål: 4x4 m. Grop ligg inntil sø-siden av tufta: Sirkelrund grop med diameter ca. 1,5m og dybde ca. O,6 m. I og omkring gropen vokser lyng, dvergbjerk og einer.

Tilnærmet kvadratisk grop med voll omkring. Veggene skrå- ner jevnt inn mot midten av gropen, og dybden fra toppen av vollen er her ca. 0,8 m. I gropen, inntil SV-veggen, er en 0,1-0,2 m høy rektangulær forhøyning. Den er ca. 1 m i utstrekning NV/SØ, ca. 1, 5 m NØ/SV. Vollen som omgir gropen har varierende bredde, mot SV er den halvsirkelformet med største bredde ca. 2 m, og høyde på utsiden opptil 0,3 m. På det bredeste har vollen en oval fordypning, denne er ca. 1,2 m lang NV/SØ og ca.0,8 m bred NØ/SV. Dybden er 0,1-0,3 m. Mot NV er vollen ca. 2 m bred og 0,1-0,2 m høy på utsiden. Denne vollen har i NØ-enden en tilnærmet rektangulær fordypning orientert SV/NØ, med indre mål: 1. ca. 1, 4 m, b. ca. 1, 1 m, dybde 0,1-0,2 m. Fordypningen har en ca. 0,4 m bred åpning inn mot gropen. Mot SØ er vollen 1-1,5 m bred og 0,1-0,2 m høy på utsiden. Mot NØ er vollen uklar. Gropen er orientert NV-SØ. Ytre mål (med voll): 1. ca. 4 m, b. ca. 3,5 m.

1964: Fjellet faller stupbratt av mot alle kanter unntatt mellom N og NØ. Selve borgområdet består av to fjellplatåer: ett øvre i V og SV og et lavere i Ø og SØ. Det finnes to mursperringer. Den ene dekker adkomsten til borgen på N og NØ-siden; muren er her NØ-SV-orientert og går fra knaus i NØ til stup i SV. L ca 15m, br 1,5-2m. Den består av bruddstein i et par lag og er meget utkastet og lavgrodd. Oscar Sæther, eier av Tingsbu av Rokke (110/6) kunne huske at det på innsiden av muren her lå mindre kastestein. I NØ har antagelig inngangen vært. Adkomsten fra øvre til nedre platå går bare langs en NV-SØ-gående hylle fra S-ligste ende av øvre knaus, br ca 1m. Langs med hyllen går enda en sperremur fra stup i NV til stup i SØ over SV-enden av det lavere platået. L ca 25m, br 1-2m, går i ett med bakken, består av større og mindre bruddstein. Lavgrodd. Også her utkastet. Der murene finnes ligger flere billass med stein ved fjellets fot. Fjellet er bevokst med lyng og lav, spredte furutrær, herav en del Mindre og flere større, vakre kronfuruer. På det høyeste platået er det to furuer som er tørket i toppen. Disse er godt synlige på avstand. Fjellet er sterkt utoverhengende rundt hele åsen. Adkomst nedenfra går gjennom et smalt pass mellom kollen med borgen og en N-forliggende kolle. Passet synes avsperret med en N-S-gående mur, l ca 15m. På passets Ø-side er det stein under gresstorven overalt.
2023: Forsvarsanlegg. Bygdeborgen ligger på en kolle, lokalisert på en ås like V for Stiksvannet. Kollen er orientert N/S-retning, og er tilnærmet ovalformet med ujevn topplatå (enk.1). Borgen er avgrenset av bratt skråning i V, N, Ø og SØ, og går slakt ned i retning SV. Murene avgrenser platåets SØ (enk.2) og NØ (enk.3) del. I følge 1964-beskrivelse skal kanskje borgen strekke seg over til kollen som ligger ca. 40 m lengre SV. Her ble det ikke observert noen klare murrester, men det ligger flere bruddstein i området. Mulig nyere tids aktivitet, i form av bruddstein? Ukjent datering, mulig borgen er av nyere opprinnelse, f.eks. utkikkspost over Stiksvannet. Høyeste punkt er 149 moh, og det laveste punkt er 130 moh i Ø og N-del. Laveste punkt i V og S er 140 moh. Tilsvarer en maxhøyde på 19 m. Forsvarsmuren har en totallengde på 15 meter.

Det ble registrert et veifar nord for Ørbekkenga. Lokaliteten ligger i noe hellende terreng, og vegetasjonen består av tett blandingsskog. Det er blitt ryddet i søndre del av veifaret, noe som har gjort veifaret mer synlig. Bildet under viser den søndre delen hvor veifaret er ryddet for skog. Veifaret fortsetter i nordøstlig retning etter den røde grinden. Det er flere liknende veifar innenfor reguleringsområdet. De fleste har trolig vært ferdselsveier fra gårdene til setrene i utmarka. Det er en del av veifaret som er tydelig hulveipreget, og på bakgrunn av dette kan veifaret dateres til førreformatorisk tid. Rydningsrøyslokaliteten ligger øst for driftsbygningene på Ørbekkenga. Vest for lokaliteten strekker det seg en gårdsvei som går opp til husene og hyttene på Ørbekkenga. Lokaliteten er preget av granskog i nordre del, mens det er for det meste kratt og høyt gress i sør. Terrenget faller til steder bratt mot vest. Lokaliteten ligger på et høyereliggende punkt hvor det er fri sikt mot Mjøsa.

05.12.19: Gravfeltet ble befart 25. og 29.11.19. av arkeologer fra Telemark fylkeskommune.
Samling røyser på toppen av åsen. Fem godt markerte, delvis runde gravrøyser (enkeltminne 1, 2, 4, 5, 7) og to uklare røyser (enkeltminne 2 og 6) ble påvist og innmålt. Én bro ble påvist og innmålt, som er uavklart som kulturminne (enkeltminne 8). Tre uavklarte røyser i sørøst ble også identifisert, men disse kunne ikke måles inn. Se enkeltminnebeskrivelser for detaljer av hvert enkeltminne. Sporadisk gjennom åsen var det mindre steinkonsentrasjoner, men pga dårlig sikt kunne ikke disse vurderes til kultur/natur. Området må gjennomgås i sin helhet og revurderes vår/sommer når det ikke er snø og det er bedre sikt. Det forventes å finne flere røyser, og fra lidardata er det muligens i hvert fall tre røyser til i vestlige del. Beskrivelse under er basert på hva som var synlig gjennom snedekket lyng, og er en foreløpig beskrivelse i påvente av ny kontrollregistrering.
De registrerte røysene ligger på et stort flatt område på toppen av en nordvest-sørøst-orientert bergrygg. Uten vegetasjon ville det vært utsikt mot jorder og gårder i Søtvedt i nord og øst, og mot flere skogkledde åser i alle retninger, inkludert mot flere andre identifiserte lokaliteter. Terrenget faller bratt til alle kanter, særlig i øst. I nord, sør og vest faller det til en lavere terrasse, før terrenget faller bratt videre. En mindre vei (traktorvei?) snor seg langs sørøstsiden av åsen opp til den sørlige terrassen. Vegetasjon kjennetegnes av medium tett barskog med noe kratt, tett lyng, og mose. Bergrabber av varierende høyde opp i dagen, høyere enn omliggende terreng. De registrerte røysene ligger på slike bergrabber. Omtrent på midten av det høyeste partiet, ved gravrøys 5, er det laget til bålplass av oppbygget stein som sannsynligvis er tatt fra nærliggende røys.
Tidligere lokalitetsgeometri var basert på muntlig overlevering og til dels ØK-kart. Denne lå for langt sør og omfattet ingen av disse røysene. I påvente av videre registrering ble hvert enkeltminne gitt egen avgrensning, og ny lokalitetsgeometri må settes når utstrekningen av feltet er avklart. Røyser 1-5 er innmålt med RKT fix (<8cm), men til tider så dette feil ut og innmålingspunkter ble direkte rettet opp i på skjerm. Innmåling av disse vurderes som god. På de lavere terrassene var dekningen noe dårligere, og innmåling av røys 6 og 7 var av RKT float (30-50cm). De vurderes som middels gode. Helt nord og helt sør på disse terrassene mistet vi dekning og kunne ikke måle inn. Ved den mulige broen (enkeltminne 8) fikk vi ett fix-punkt fra CPOS før vi mistet dekning, og ettersom forhøyningen var synlig topografisk på kart ble den målt inn direkte med utgangspunkt i dette fix-punktet. Dette vurderes som middels god innmåling. De tre sørligste røysene er synlige i det man kommer opp på sørlig terrasse og skal fortsette nordvest mot toppen av åsen, liggende i selve helningen. Disse kunne ikke måles inn og er heller ikke synlige på lidar, og må dokumenteres ved en senere anledning.
Gammel beskrivelse:
Beskrivelse fra lokalitet:
To gravhauger, funnet på toppen. 172 m.o.h. 30-40 m nord og 30-40 m øst for bålplass.
Beskrivelse fra Enkeltminne:
To gravrøyser. Nøyaktig geometri er ikke satt, markert som ett enkeltminne.